2022.5.23.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 144/245
Egyes esetekben adott termék használata befolyásolhatja egy másik termék környezeti hatását, az alábbi példákban leírtak szerint: a) Ha azonban az újragyártott festékpatron kevésbé hatékony, és az eredeti patronhoz képest nagyobb papírveszteséget okoz, akkor figyelembe kell venni a plusz papírveszteséget.
Ebben az esetben a papírveszteség az újragyártott patron felhasználási szakaszának termékfüggő folyamata.
b) Az elem/töltőrendszer energiafogyasztása a felhasználási szakaszban nem függ össze az elemben tárolt és abból felszabaduló energia mennyiségével.
Az csak az egyes töltési ciklusok során jelentkező energiaveszteségre vonatkozik, amit a töltőrendszer vagy az elem belső veszteségei okozhatnak.
Ezekben az esetekben csak a pluszban jelentkező tevékenységeket és folyamatokat kell hozzárendelni a termékhez (pl. papír az újragyártott festékpatronhoz és energia az elemhez).
A hozzárendelési módszer magában foglalja az összes kapcsolódó termék (ebben az esetben a papír és az energia) felvételét a rendszerbe, és e kapcsolódó termékek többletfogyasztásának a hozzárendelését az ezért a többletért felelősnek tartott termékhez.
Ehhez minden egyes kapcsolódó termék (pl. energia és anyag) tekintetében meg kell határozni a fogyasztás referenciamennyiségét, ami a funkció biztosításához elengedhetetlen minimális fogyasztásra vonatkozik.
Az e referenciaérték feletti fogyasztást (delta) ezt követően hozzárendelik a termékhez (a továbbiakban: delta megközelítés) (32).
Ez a megközelítés csak a hatások növelése és a referenciaérték feletti további fogyasztás elszámolása érdekében alkalmazható.
A referenciahelyzet meghatározásához a következőket kell figyelembe venni, amennyiben rendelkezésre állnak: a) a vizsgált termékre vonatkozó előírások; b) szabványok vagy harmonizált szabványok; c) a gyártók vagy gyártói szervezetek ajánlásai; d) ágazatspecifikus munkacsoportokban konszenzussal létrejött felhasználási megállapodások.
Az OEF-módszer alkalmazója eldöntheti, hogy melyik megközelítést alkalmazza, és le kell írnia az OEFjelentésben alkalmazott megközelítést (fő funkció szerinti megközelítés vagy delta megközelítés).
4.4.7.2.
A f e l h a sz n á l á s i s z a k a s z m o d e l l e z é s e A IV. melléklet D. része tartalmazza a felhasználási szakasz tevékenységeinek modellezése során alkalmazandó alapértelmezett adatokat.
Rendelkezésre állás esetén ajánlatos jobb adatokat használni, és azokat az OEFjelentésben átláthatóvá kell tenni és meg kell indokolni.
4.4.8.
Újrafeldolgozott tar talom és életciklus végi modellezés Az újrafeldolgozott tartalmat és az életciklus végét a körforgásos lábnyom számítási képletével (CFF) kell modellezni abban az életciklusszakaszban, ahol a tevékenység zajlik.
A következő szakaszokban ismertetjük az alkalmazandó képletet és paramétereket, valamint azt, hogy ezeket hogyan kell használni a végtermékek és a közbenső termékek vonatkozásában (4.4.8.12.
szakasz).
4.4.8.1.
A körforgásos lábnyom számítási képlete (CFF) A körforgásos lábnyom számítási képlete az „anyag + energia + ártalmatlanítás” kombinációja, azaz: 3. egyenlet A körforgásos lábnyom számítási képlete (CFF)
(32) A termékkategóriákra vonatkozó szabályok kidolgozására és felülvizsgálatára vonatkozó előírások (2014. december 10.), ADEME.