23.5.2022.
4.4.1.2.
HR
Službeni list Europske unije
L 144/229
Po d a c i s p e c i f i č n i z a v r s t u u s j e v a i p o d a c i s p e c i f i č n i z a z e m l j u , r e gi j u i l i k l i m u Upotrebljavaju se podaci specifični za vrstu usjeva i podaci specifični za zemlju/regiju/klimu za usjev, uporabu vode i zemljišta, prenamjenu zemljišta, količinu (količinu dušika i fosfora) gnojiva (umjetnog i organskog) i količinu pesticida (po aktivnom sastojku), po hektaru u godini dana.
4.4.1.3.
U p ro s j e č i v a n j e p o d a t a k a Podaci o uzgoju prikupljaju se tijekom razdoblja koje je dovoljno za pružanje prosječne procjene inventara životnog ciklusa povezanog s ulaznim i izlaznim tokovima uzgoja kojom će se kompenzirati fluktuacije uzrokovane sezonskim razlikama.
To se poduzima kako je opisano u smjernicama LEAP-a, navedenima u nastavku: (a) za jednogodišnje usjeve primjenjuje se razdoblje procjene od najmanje tri godine (za izjednačavanje razlika u prinosima usjeva povezanih s uvjetima uzgoja tijekom godina kao što su klima, štetni organizmi i bolesti itd.).
Ako nisu dostupni podaci koji obuhvaćaju razdoblje od tri godine, tj. zbog pokretanja novog proizvodnog sustava (npr. novi staklenik, nedavno raščišćeno zemljište, prelazak na drugi usjev), procjena se može izvršiti u kraćem razdoblju, ali ono ne smije biti kraće od godinu dana.
Usjevi ili biljke koje se uzgajaju u staklenicima smatraju se jednogodišnjim usjevima/biljkama, osim ako je ciklus uzgoja znatno kraći od godinu dana i drugi se usjev uzgaja uzastopno unutar te godine.
Rajčice, paprike i drugi usjevi koji se uzgajaju i beru tijekom dužeg razdoblja unutar godine smatraju se jednogodišnjim usjevima; (b) za višegodišnje biljke (uključujući čitave biljke i jestive dijelove višegodišnjih biljaka) pretpostavlja se ustaljena situacija (tj. ona u kojoj su sve faze razvoja proporcionalno zastupljene u proučavanom razdoblju) i primjenjuje trogodišnje razdoblje za procjenu ulaznih i izlaznih tokova; (c) ako različite faze u ciklusu uzgoja različito traju, vrši se korekcija prilagodbom područja usjeva koja su dodijeljena različitim fazama razvoja razmjerno područjima usjeva koja se očekuju u teoretski ustaljenoj situaciji.
Primjena tih korekcija objašnjava se i evidentira u izvješću o OEF-u.
LCI višegodišnjih biljaka i usjeva ne sastavlja se dok proizvodni sustav stvarno ne ostvari izlazni tok; (d) za usjeve koji se uzgajaju i beru u razdoblju kraćem od godinu dana (npr. salata koja se proizvodi unutar dva do četiri mjeseca) podaci se prikupljaju u odnosu na specifično razdoblje za proizvodnju pojedinačnog usjeva, iz najmanje triju posljednjih uzastopnih ciklusa.
Uprosječivanje tijekom tri godine najbolje se može provesti tako da se prvo prikupe godišnji podaci i izračuna LCI po godini i zatim utvrdi trogodišnji prosjek.
4.4.1.4.
Pe s t i c i d i Emisije pesticida modeliraju se kao specifični aktivni sastojci.
Metoda procjene učinka životnog ciklusa USEtox ima ugrađen multimedijalni model za procjenu sudbine koji simulira sudbinu pesticida počevši od različitih segmenata emisije.
Stoga je u modeliranju LCI-ja potreban omjer zadanih udjela emisije u segmentima emisije u okoliš.
Pesticidi koji se primjenjuju na polju modeliraju se kao da se 90 % emitira u segment poljoprivrednog tla, 9 % u zrak i 1 % u vodu (na temelju stručne prosudbe, zbog postojećih ograničenja).
Ako su dostupni, mogu se upotrijebiti konkretniji podaci.
4.4.1.5.
Gnojiva Emisije gnojiva (i stajskog gnoja) dijele se prema vrsti gnojiva i obuhvaćaju barem: (a) NH3, u zrak (od uporabe dušičnog gnojiva); (b) N2O, u zrak (izravno i neizravno) (od uporabe dušičnog gnojiva); (c) CO2, u zrak (od uporabe vapna, uree i spojeva uree); (d) NO3, u neutvrđenu vodu (ispiranje od uporabe dušičnog gnojiva); (e) PO4, u neutvrđenu ili slatku vodu (ispiranje i otjecanje topivog fosfata od uporabe fosfornog gnojiva); (f) P, u neutvrđenu ili slatku vodu (čestice tla koje sadržavaju fosfor, od uporabe fosfornog gnojiva).