23.5.2022
4.4.1.2
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 144/229
Viljelykasvi- ja maa-, alue- ja ilmastokohtaiset tiedot Satoa, vedenkulutusta, maankäyttöä, maankäytön muutoksia, (keinotekoisten ja orgaanisten) lannoitteiden määriä (typen ja fosforin määriä) sekä torjunta-ainemääriä (kunkin tehoaineen osalta erikseen) määritettäessä on käytettävä viljelykasvi- ja maa-, alue- ja ilmastokohtaisia tietoja hehtaaria kohti vuodessa.
4.4.1.3
K e s k i a r vo t i e d o t Viljelytiedot on kerättävä riittävän pitkältä ajalta, jotta saadaan keskimääräinen arvio viljelykasvien tuotannon syötteiden ja tuotosten LCI-tiedoista, jossa otetaan huomioon myös kausivaihtelut.
Tämä on toteutettava LEAPohjeissa kuvatulla tavalla: (a) Yksivuotisten kasvien osalta on käytettävä vähintään kolmen vuoden arviointijaksoa (jotta voidaan tasoittaa satoerot, jotka johtuvat kasvuolosuhteiden, kuten sääolojen ja tuholais- ja tautitilanteen, vaihtelusta eri vuosina).
Jos tietoja ei ole saatavilla kolmen vuoden ajanjaksolta esimerkiksi uuden tuotantojärjestelmän käynnistämisen vuoksi (esim. uusi kasvihuone, vasta raivattu maa-alue, siirtyminen muuhun viljelykasviin), arviointi voidaan suorittaa lyhyemmän, kuitenkin vähintään yhden vuoden pituisen, ajanjakson perusteella.
Kasvihuoneissa kasvatettavat viljelykasvit ja muut kasvit katsotaan yksivuotisiksi kasveiksi, paitsi jos niiden viljelysykli on huomattavasti lyhyempi kuin yksi vuosi ja saman vuoden aikana viljellään heti perään myös toista viljelykasvia.
Tomaatteja, paprikoita ja muita kasveja, joita viljellään ja korjataan pidemmällä ajanjaksolla vuoden aikana, pidetään yksivuotisina kasveina.
(b) Monivuotisten kasvien osalta (ml. kokonaiset kasvit ja monivuotisten kasvien syötävät osat) oletetaan tilanteen olevan tasapainossa (eli kaikki kehitysvaiheet ovat suhteellisesti edustettuina tarkasteltavana ajanjaksona).
Tässä tapauksessa syötteiden ja tuotosten arvioinnissa on käytettävä kolmen vuoden ajanjaksoa.
(c) Jos viljelysyklin eri vaiheet saattavat vaihdella kestoltaan, tiedot on oikaistava mukauttamalla eri kehitysvaiheisiin osoitetut viljelyalat teoreettisen tasapainoisen tilanteen mukaisten viljelyalojen mukaan.
Tällaisten oikaisujen soveltaminen on selitettävä ja dokumentoitava OEF-raporttiin.
Monivuotisten kasvien ja viljelykasvien elinkaari-inventaariota ei saa toteuttaa ennen kuin tuotantojärjestelmä tuottaa tosiasiallisesti satoa.
(d) Viljelykasveista, joiden viljely ja korjaaminen tapahtuu alle vuoden kuluessa (esim.
2–4 kuukauden aikana tuotetut salaatit), on kerättävä tiedot yhden sadon tuotantokaudesta vähintään kolmen peräkkäisen viljelysyklin ajalta.
Kolmen vuoden keskiarvo voidaan parhaiten laskea keräämällä ensin vuotuiset tiedot ja laskemalla vuotuiset elinkaari-inventaariotiedot ja määrittämällä sen jälkeen kolmen vuoden keskiarvo.
4.4.1.4
To r j u n t a - a i n e e t Torjunta-ainepäästöt on mallinnettava yksittäisten tehoaineiden tasolla.
USEtox-vaikutusarviointimenetelmään sisältyy eri ympäristönosat huomioiva tehoaineiden vaihemalli, joka simuloi torjunta-aineiden vaiheita alkaen eri ympäristönosista.
Sen vuoksi elinkaari-inventaarion mallintamisessa on käytettävä eri oletuspäästöosuuksia eri ympäristönosille.
Esimerkiksi pellolle levitettävistä torjunta-aineista aiheutuvat päästöt on mallinnettava siten, että niistä päätyy 90 prosenttia maatalousmaahan, 9 prosenttia ilmaan ja 1 prosentti veteen (perustuu asiantunti­ jalausuntoon mallin rajoitusten takia).
Tarkempia tietoja voidaan käyttää, jos tällaisia on saatavilla.
4.4.1.5
Lannoitteet Lannoitteiden (ja lannan) käytöstä aiheutuvat päästöt on eriteltävä lannoitetyypin mukaan ja ilmoitettava vähintään seuraavien osalta: (a) NH3-päästöt ilmaan (typpilannoitteiden käytöstä aiheutuvat), (b) N2O-päästöt (suorat ja epäsuorat) ilmaan (typpilannoitteiden käytöstä aiheutuvat), (c) CO2-päästöt ilmaan (kalkin, urean ja ureayhdisteiden käytöstä aiheutuvat), (d) NO3-päästöt määrittelemättömään veteen (typpilannoitteiden käytöstä peräisin oleva huuhtoutuminen), (e) PO4-päästöt määrittelemättömään tai makeaan veteen (fosforilannoitteiden käytöstä peräisin olevan liukoisen fosfaatin huuhtoutuminen tai valuminen), (f) fosforipäästöt määrittelemättömään tai makeaan veteen (fosforia sisältävät maaperän hiukkaset, jotka ovat peräisin fosforilannoitteiden käytöstä).