23.5.2022
5.
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 144/87
Keskkonnajalajälje mõjuhindamine Kui olelusringi andmik on koostatud, tehakse keskkonnajalajälje mõjuhindamine, (54) et arvutada toote keskkonnatoime, kasutades kõiki keskkonnajalajälje mõjukategooriaid ja mudeleid.
Keskkonnajalajälje mõjuhindamine koosneb neljast etapist: liigitamine, kirjeldamine, normaliseerimine ja kaalumine.
PEF-uuringu tulemused arvutatakse ja esitatakse PEF-aruandes kirjeldavate, normaliseeritud ja kaalutud tulemustena iga keskkonnajalajälje mõjukategooria kohta ning koondhinnanguna, mis põhineb punktis 6.5.2.2 kindlaks määratud kaaluteguritel.
Tulemused esitatakse i) kogu olelusringi kohta ja ii) kogu olelusringi kohta, välja arvatud kasutusetapp.
5.1
Liigitamine ja kirjeldamine
5.1.1
Liigitamine Liigitamine eeldab olelusringi andmikus loetletud materjali-/energiasisendite ja -väljundite määramist asjaomase keskkonnajalajälje mõjukategooria juurde.
Näiteks kõik sisendid/väljundid, mis tekitavad kasvuhoonegaaside heidet, määratakse liigitamisetapis kliimamuutuste kategooriasse.
Samuti liigitatakse osoonikihti kahandavaid aineid tekitavad sisendid/väljundid osoonikihi kahanemise kategooriasse.
Mõnel juhul võib sisend või väljund anda panuse rohkem kui ühte keskkonnajalajälje mõjukategooriasse (näiteks aitavad klorofluorosüsivesinikud kaasa nii kliimamuutustele kui ka osoonikihi kahanemisele).
Andmed tuleb esitada teadaolevate kirjeldusteguritega (vt järgmine punkt) koostisainete põhiselt.
Näiteks andmed kolme põhitoiteelementi (NPK) sisaldava kompleksväetise kohta peavad olema osadeks jaotatud ja liigitatud vastavalt oma N, P ja K fraktsioonile, sest iga koostiselement avaldab mõju erinevates keskkonnajalajälje mõjukategooriates.
Praktikas võib suur osa olelusringi andmiku andmetest pärineda olemasolevatest avalikest või ärilistest olelusringi andmiku andmebaasidest, kus liigitamine on juba tehtud.
Sellistel juhtudel peab nt andmeesitaja kinnitama, et liigitus ning keskkonnajalajäljele avalduva mõju hindamise viisid vastavad PEFmeetodi nõuetele.
Kõik olelusringi andmiku koostamise ajal loetletud sisendid ja väljundid määratakse keskkonnajalajälje mõjukategooriatesse, millesse nad panustavad, kasutades Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kättesaadavaks tehtud klassifikatsiooni (55).
Olelusringi andmiku liigitamise käigus tuleks andmed esitada teadaolevate kirjeldusteguritega koostisainete põhiselt (niivõrd, kui see võimalik on).
5.1.2
Kirjeldamine Kirjeldamine tähendab iga liigitatud sisendi/väljundi osakaalu arvutamist sellele vastavas keskkonnajalajälje mõjukategoorias ning kategooriasiseste osakaalude agregeerimist.
Selleks korrutatakse olelusringi andmikus esitatud väärtused iga keskkonnajalajälje mõjukategooria asjakohase kirjeldusteguriga.
Kirjeldustegurid on aine- või ressursipõhised.
Need kirjeldavad aine mõju intensiivsust võrreldes keskkonna­ jalajälje mõjukategooria ühise võrdlusainega (keskkonnajalajälje mõjukategooria näitaja).
Näiteks kliimamuutuse mõju arvutamisel kaalutakse kõigi olelusringi andmikus loetletud kasvuhoonegaaside heidete mõju intensiivsust võrreldes süsinikdioksiidiga, mis on selle kategooria võrdlusaine.
See võimaldab iga keskkonnajalajälje mõjukategooria mõjupotentsiaalid agregeerida ja väljendada ühe ekvivalentainena (antud juhul CO2ekvivalentidena).
Kõigis keskkonnajalajälje mõjukategooriates tuleb määrata kõigi sinna liigitatud sisendite/väljundite kirjeldustegur, mis näitab sisendi/väljundi osakaalu ühiku kohta vastavas kategoorias, kasutades esitatud kirjeldustegureid (56).
Seejärel arvutatakse igas keskkonnajalajälje mõjukategoorias keskkonnajalajälje mõjuhindamise tulemused, korrutades iga sisendi/väljundi ühikute koguse vastava kirjeldusteguriga ning liites iga kategooria kõigi sisendite/väljundite osakaalud kokku üheks näitajaks, mis avaldatakse vastavates võrdlusühikutes.
(54) Keskkonnajalajälje mõjuhindamine ei ole ette nähtud muude erineva käsitlusala ja eesmärgiga (regulatiiv)vahendite asendamiseks nagu (keskkonna)riskihindamine, kohaspetsiifiline keskkonnamõju hindamine või toote tasemel või tööohutusega seotud töötervishoiu- ja ohutuseeskirjad.
Kindlasti ei ole keskkonnajalajälje mõjuhindamise eesmärk prognoosida, kas teatavas kohas teataval ajal ületatakse piirmäärasid ja esineb tegelik mõju.
Selles kirjeldatakse olemasolevat keskkonnasurvet.
Seega täiendab keskkonnajalajälje mõjuhindamine teisi hästitõendatud kasutuselolevaid vahendeid, lähenedes neile olelusringi perspektiivist.
(55) http://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml.
(56) Kättesaadav veebiaadressil http://eplca.jrc.ec.europa.eu/LCDN/developerEF.xhtml