23.5.2022
4.4.1.2.
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 144/229
Põllukultuuride liigipõhised andmed ning riigi-, piirkonna- või kliimapõhised andmed Kasutatakse saagi, vee- ja maakasutuse, maakasutuse muutuse, väetiste (kunstlik ja orgaaniline) koguse (lämmastik- ja fosforväetiste kogus) ja pestitsiidide koguse (toimeaine kohta) põllukultuuri liigipõhiseid ja riigi-/ piirkonna-/kliimapõhiseid andmeid hektari kohta aastas.
4.4.1.3.
Andmete keskmistamine Viljelusandmeid kogutakse sellise ajavahemiku jooksul, mis on piisav, et anda põllukultuuride kasvatamise sisendite ja väljunditega seotud olelusringi andmiku keskmine hinnang, mis tasakaalustab hooajalistest erinevustest tingitud kõikumisi.
Seda tehakse vastavalt allpool esitatud LEAPi juhistele.
(a) Üheaastaste põllukultuuride puhul kasutatakse vähemalt kolmeaastast hindamisperioodi, et tasakaalustada põllukultuuride saagikuse erinevusi, mis on seotud kasvutingimuste (kliima, kahjurid, haigused jne) kõikumisega aastate jooksul.
Kui kolmeaastast perioodi hõlmavad andmed ei ole kättesaadavad, st uue tootmissüsteemi käivitamise korral (nt uus kasvuhoone, äsja raadatud maa, üleminek muule põllukultuurile), võib hindamise läbi viia lühema perioodi jooksul, kuid see ei tohi olla lühem kui üks aasta.
Kasvuhoonetes kasvatatavaid põllukultuure või taimi käsitatakse üheaastaste kultuuride/taimedena, välja arvatud juhul, kui kasvutsükkel on oluliselt lühem kui aasta ja samal aastal kasvatatakse järjestikku teist kultuuri.
Tomateid, paprikaid ja muid põllukultuure, mida kasvatatakse ja koristatakse aasta jooksul pikema aja jooksul, käsitatakse üheaastaste kultuuridena.
(b) Mitmeaastaste taimede puhul (sealhulgas terved taimed ja mitmeaastaste taimede söödavad osad) eeldatakse stabiilset olekut (st kõik arenguetapid on uuritud ajavahemikus proportsionaalselt esindatud) ning sisendite ja väljundite hindamiseks kasutatakse kolmeaastast perioodi.
(c) Kui kasvutsükli eri etapid võivad olla erineva kestusega, korrigeeritakse eri arenguetappideks eraldatud viljelusmaad proportsionaalselt eelduste kohaselt teoreetiliselt stabiilses olekus oleva viljelusmaaga.
Sellist korrigeerimist selgitatakse ja see dokumenteeritakse OEF-aruandes.
Mitmeaastaste taimede ja põllukultuuride olelusringi andmikku ei koostata enne, kui tootmissüsteem annab tegelikult toodangut.
(d) Põllukultuuride puhul, mida kasvatatakse ja koristatakse vähem kui ühe aasta jooksul (nt 2–4 kuu jooksul toodetud salat), kogutakse andmeid ühe põllukultuuri konkreetse tootmisperioodi kohta vähemalt kolme viimase järjestikuse tsükli jooksul.
Kolme aasta keskmist saab kõige paremini arvutada nii, et kõigepealt kogutakse aastaandmeid ja arvutatakse olelusringi andmik aasta kohta ning seejärel leitakse kolme aasta keskmine.
4.4.1.4.
Ta i m e k a i t s e v a h e n di d Taimekaitsevahendite heidet mudeldatakse konkreetsete toimeainetena.
Olelusringi mõju hindamise meetod USEtox sisaldab sisseehitatud mitme keskkonna mudelit, mis simuleerib taimekaitsevahendite käitumist keskkonnas, alustades erinevatest heitekomponentidest.
Seepärast on olelusringi andmiku mudeldamisel vaja standardset heitekomponentide osakaalude suhet keskkonnaosadesse.
Põllul kasutatavaid taimekaitsevahendeid mudeldatakse järgmiselt: 90 % eraldub mulda, 9 % õhku ja 1 % vette (põhineb praeguste piirangute tõttu eksperdiarvamusel).
Kasutada võib konkreetsemaid andmeid, kui need on kättesaadavad.
4.4.1.5.
Väetised Väetise (ja sõnniku) heited eristatakse väetiseliikide kaupa ja need hõlmavad vähemalt järgmist: (a) NH3 õhku (lämmastikväetise kasutamise tõttu); (b) N2O õhku (otsene ja kaudne) (lämmastikväetise kasutamise tõttu); (c) CO2 õhku (lubiväetise, karbamiidväetise ja karbamiidiühendite kasutamise tõttu); (d) NO3 vette, täpsustamata (leostumine lämmastikväetise kasutamisest); (e) PO4 vette, täpsustamata või magevesi (lahustuvate fosfaatide leostumine ja äravool fosforväetise kasutamisest); (f) P vette, täpsustamata või magevesi (fosforit sisaldavad mullaosakesed fosforväetise kasutamise tõttu).