23.5.2022
4.4.1.3.
DA
Den Europæiske Unions Tidende
L 144/37
B e re g n i n g a f g en n e m s n i t Data om dyrkning skal indsamles over en periode, der er tilstrækkelig til at give en gennemsnitlig vurdering af den livscyklusopgørelse, der er forbundet med input og output til dyrkning af afgrøder, som vil udligne sæsonbestemte udsving.
Dette skal udføres som beskrevet i de LEAP-retningslinjer, der er skitseret nedenfor: (a) For etårige afgrøder skal der anvendes en vurderingsperiode på mindst tre år (for at udligne forskelle i høstudbytte som følge af udsving i vækstbetingelserne gennem tiden, f.eks.
klima, skadegørere og sygdomme osv.).
Hvis der ikke foreligger data for en treårig periode, dvs. som følge af opstart af et nyt produktionssystem (f.eks. nyt drivhus, nyryddede arealer eller omlægning til andre afgrøder), kan vurderingen foretages over en kortere periode, men skal være på mindst ét år.
Afgrøder eller planter, der dyrkes i drivhuse, skal anses for etårige afgrøder/planter, medmindre vækstcyklussen er betydeligt mindre end ét år, og den anden afgrøde dyrkes i forlængelse heraf inden for samme år.
Tomater, peberfrugter og andre afgrøder, som dyrkes og høstes over en længere periode gennem året, anses for etårige afgrøder.
(b) For flerårige planter (herunder hele planter og spiselige dele af flerårige planter) skal der antages en stabil tilstand (dvs. hvor alle udviklingsstadier er proportionalt repræsenteret i den undersøgte periode), og der skal anvendes en treårig periode til at estimere input og output.
(c) Hvis de forskellige trin i vækstcyklussen kan være af forskellig varighed, skal der foretages en korrektion ved at justere de afgrødearealer, der er tildelt forskellige udviklingstrin, i forhold til de afgrødearealer, der forventes i en teoretisk stabil tilstand.
Anvendelsen af sådanne korrektioner skal forklares og registreres i PEF-rapporten.
Livscyklusopgørelsen for flerårige planter og afgrøder skal først udarbejdes, når produktions­ systemet rent faktisk giver udbytte.
(d) For afgrøder, der dyrkes og høstes på mindre end et år (f.eks.
salat, der produceres på 2-4 måneder), skal der indsamles data i forhold til den specifikke periode, der kræves for at producere en enkelt afgrøde, fra mindst tre på hinanden følgende nylige cyklusser.
Gennemsnitsberegningen over tre år kan bedst udføres ved først at indsamle årlige data og beregne livscyklusopgørelsen for hvert år og derefter beregne gennemsnittet over tre år.
4.4.1.4.
Pe s t i c i d e r Der skal udarbejdes modeller for pesticidemissioner som specifikke aktive ingredienser.
USEtox-metoden til livscyklusvurdering af virkninger har en indbygget multimedieskæbnemodel, som simulerer pesticidernes skæbne med udgangspunkt i de forskellige emissionsdelmiljøer.
Der er derfor behov for standardfraktioner for emissioner til delmiljøer i LCI-modeller.
I modellen skal de pesticider, der anvendes på marken, medtages som 90 % udledt til landbrugsjord, 9 % udledt til luft og 1 % udledt til vand (baseret på ekspertvurderinger på grund af de nuværende begrænsninger).
Der kan anvendes mere specifikke data, hvis de foreligger.
4.4.1.5.
Gødningsstoffer Emissioner af gødningsstoffer (og husdyrgødning) skal opdeles efter gødningstype og skal som minimum omfatte: (a) NH3 til luft (fra tilførslen af N-gødning) (b) N2O til luft (direkte og indirekte) (fra tilførslen af N-gødning) (c) CO2 til luft (fra tilførslen af kalk, urea og ureaforbindelser) (d) NO3 til uspecificeret vand (udvaskning fra tilførslen af N-gødning) (e) PO4 til uspecificeret vand eller ferskvand (udvaskning og afstrømning af opløseligt fosfat fra tilførslen af P-gødning) (f) P til uspecificeret vand eller ferskvand (jordpartikler, der indeholder fosfor, fra tilførslen af P-gødning).
Modellen for vurdering af virkninger for eutrofiering af ferskvand begynder, i) når P forlader landbrugsjorden (afstrømning), eller ii) når husdyrgødning eller kunstgødning tilføres landbrugsjorden.
Inden for LCI-modeller anses landbrugsjorden ofte for at tilhøre teknosfæren og medtages derfor i LCI-modellen.
Dette er i overensstemmelse med tilgangen i), hvor modellen for vurdering af virkninger begynder efter afstrømning, dvs. når P forlader landbrugsjorden.
I forbindelse med miljøaftryk bør livscyklusopgørelsen modelleres som mængden af P udledt til vand efter afstrømning, og emissionsdelmiljøet "vand" skal anvendes.