23.5.2022 г.
4.4.1.3.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
L 144/37
Осредняване на данните Данните за отглеждането трябва да се събират за достатъчно дълъг период, за да може да се направи средна оценка с необходимото сезонно изглаждане на инвентаризационния анализ на жизнения цикъл във връзка с входящите и изходящите количества за отглеждането на култури.
Това трябва да се направи, както е описано в насоките на LEAP, изложени по-долу: а) За едногодишни култури трябва да се използва най-малко тригодишен период за оценка (за да се изгладят разликите в добивите от културите, свързани с колебания в условията на отглеждането през годините, дължащи се на климата, вредители, заболявания и пр.).
Когато няма на разположение данни за тригодишен период — например при въвеждане на нова система за производство (нов парник, нови земеделски площи, преминаване към отглеждане на нова култура и пр.), — оценката може да се направи за по-кратък период, но не по-малък от 1 година.
Парникови култури или растения трябва да се считат за едногодишни култури или растения, освен ако цикълът на отглеждане е значително по-кратък от една година и през същата година след тях се отглежда друга култура.
Домати, чушки и други култури, които се отглеждат и берат по-дълго време през годината, се считат за едногодишни култури.
б) За многогодишни растения (включително цели растения и годни за консумация части на многогодишни растения) трябва да се направи допускане за ситуация с установен режим (т.е. всички стадии на развитие да са представени пропорционално в проучвания период) и трябва да се използва тригодишен период за оценка на входящите и изходящите количества. в) Когато различните стадии в цикъла на развитие могат да имат различна продължителност, трябва да се направи корекция, като добивните площи при различните стадии на развитие се коригират пропорционално на добивните площи, очаквани при един теоретичен установен режим.
Прилагането на подобни корекции трябва да бъде обяснено и отразено в доклада за ПООС.
Инвентаризационен анализ на жизнения цикъл на многогодишни растения и култури не трябва да се прави, преди системата на производство да даде реален добив.
г) За култури, които се отглеждат и берат за по-малко от една година (например марули — произвеждани за 2 до 4 месеца), данните за реколтата от отделна култура трябва да се събират за конкретния период от наймалко три скорошни поредни цикъла.
Осредняването за три години може да се направи най-добре, като първо се съберат годишните данни, изчислят се данните за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл на година и след това от тях се изчисли средногодишната стойност за три години.
4.4.1.4.
Пестициди Емисиите на пестициди трябва да се моделират като специфични активни съставки.
В метода USEtox за оценка на въздействието на база жизнения цикъл е включен мултимедиен модел, с който се симулира жизненият цикъл в околната среда на пестицидите, като се започне от различните компоненти на емисиите.
Затова при моделирането на инвентаризационния анализ на жизнения цикъл са необходими различните фракции на емисиите в различните компоненти на околната среда.
Използваните на полето пестициди трябва да се моделират като 90 % емисии в компонента земеделски почви, 9 % емисии във въздуха и 1 % емисии във водата (на база експертна преценка поради текущи ограничения).
Ако има на разположение по-точни данни, те могат да се използват.
4.4.1.5.
Торове Емисиите на неорганични и оборски торове трябва да бъдат разграничени по вид тор и да обхващат като минимум: а) NH3, във въздуха (от използването на азотни торове); б) N2O, във въздуха (преки и косвени) (от използването на азотни торове); в) CO2, във въздуха (от използването на вар, уреа и нейни съединения); г) NO3, във вода от неопределен вид (излужване от използването на азотни торове); д) PO4, във вода — прясна или от неопределен вид (излужване и повърхностен отток на разтворим фосфат от използването на фосфорни торове); е) P, във вода — прясна или от неопределен вид (съдържащи фосфор частици в почвата, от използването на фосфорни торове).
Моделът за оценка на въздействията за пресноводна еутрофикация започва от момента, в който: i) фосфорът напусне земеделското поле (повърхностен отток); или ii) земеделското поле бъде наторено с оборски или неорганичен тор.
В моделирането за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл земеделското поле (почвата) често се счита за част от техносферата и затова се включва в модела за инвентаризационния анализ на жизнения цикъл.
Това е съгласувано с подхода i), при който моделът за оценка на въздействията започва от момента на повърхностния отток, т.е. когато фосфорът напусне земеделското поле.
Следователно, в контекста на ООС, инвентаризационният анализ на жизнения цикъл следва да се моделира като количеството фосфор, емитирано във водата след повърхностен отток, и трябва да се използва компонентът „вода“ за емисиите.