L 139/8
3.2.
DA
Den Europæiske Unions Tidende
18.5.2022
Beregning af den andel af sæsoneffektfaktoren, der kan betegnes som vedvarende energi —
sSPF er den andel af køleforsyningen, der kan medregnes som vedvarende energi.
stiger ved stigende SPFp-værdier.
SPFp (7) defineres som beskrevet i Kommissionens forordning (EU) 2016/2281 og Kommissionens forordning (EU) nr.
206/2012 (8), bortset fra at standardfaktoren for primærenergi for elektricitet er blevet ajourført til 2,1 i EuropaParlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (som ændret ved direktiv (EU) 2018/2002 (9)).
Der skal anvendes grænsebetingelser fra standarden EN 14511.
Minimumseffektivitetskravet til kølesystemet udtrykt som primær sæsonydelsesfaktor skal være mindst [1,4] (SPFpLOW).
For at
er 100 %, skal minimumseffektivitetskravet til kølesystemet være mindst 6 (SPFpHIGH).
For alle andre kølesystemer anvendes følgende beregning:
SPFp er kølesystemets virkningsgrad udtrykt som primær sæsonydelsesfaktor
er mindstemålet af sæsonydelsesfaktorer udtrykt i primærenergi og baseret på effektiviteten af standardkøle­ systemer (minimumskrav til miljøvenligt design) er den øvre tærskel for sæsonydelsesfaktoren udtrykt i primærenergi og baseret på bedste praksis for frikøling, 10 der anvendes til fjernkøling ( ).
3.3.
Beregning af mængden af vedvarende energi til køling ved hjælp af standard SPFp og målt SPFp
SPF-standardværdier og målte SPF-værdier Som følge af kravene til miljøvenligt design i forordning (EU) nr.
206/2012 og (EU) 2016/2281 foreligger der standardiserede SPF-værdier for dampkompressionskøleenheder, der drives elektrisk eller ved hjælp af en forbrændingsmotor.
Der foreligger værdier for sådanne køleenheder på op til 2 MW for komfortkøling og op til 1,5 MW for proceskøling.
Der foreligger ingen standardværdier for andre teknologier og effektområder.
For fjernkøling foreligger der ingen standardværdier, men der anvendes tilgængelige målinger, som gør det muligt at beregne SPF-værdier mindst en gang om året.
Hvis der foreligger SPF-standardværdier, kan de anvendes til at beregne mængden af køling baseret på vedvarende energi.
Hvis der ikke foreligger standardværdier, eller hvis måling er standardpraksis, anvendes der målte SPF-værdier ud fra kølekapacitetstærskler.
For køleenheder med en kølekapacitet på mindre end 1,5 MW kan der anvendes SPFstandardværdier, men der skal anvendes målte SPF-værdier for fjernkøling, køleenheder med en kølekapacitet på 1,5 MW eller derover og køleenheder, for hvilke der ikke foreligger standardværdier.
For at udnytte beregningsmetoden for køling baseret på vedvarende energi skal der desuden fastsættes en målt SPF-værdi for alle kølesystemer uden SPF-standardværdier, hvilket omfatter alle frikøleløsninger og varmeaktiverede køleenheder.
(7) Hvis de faktiske driftsbetingelser for køleenheder fører til SPF-værdier, der er væsentligt lavere end forudset i standardbetingelserne på grund af forskellige installationsbestemmelser, kan medlemsstaterne udelukke disse systemer fra anvendelsesområdet for definitionen af køling baseret på vedvarende energi (f.eks. en vandkølet køleenhed, der anvender en luftkølet køler i stedet for et køletårn til at frigive varme i den omgivende luft).
(8) Kommissionens forordning (EU) nr.
206/2012 af 6. marts 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg og komfortventilatorer (EUT L 72 af 10.3.2012, s. 7).
(9) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2002 af 11. december 2018 om ændring af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 210).
(10) ENER/C1/2018-493, Renewable cooling under the revised Renewable Energy Directive.
Technische Universität Wien, 2021.