12.5.2022
SL
Uradni list Evropske unije
L 135/19
(123) Komisija v zvezi z merilom iz točke 1.4(a) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotavlja, da malteški trend ugotovljenih stroškov na enoto na ruti na ravni območja zaračunavanja, ki v tretjem referenčnem obdobju znaša 2,0 % na leto, ne dosega vseevropskega trenda, ki je v istem obdobju enoodstoten.
(124) Komisija v zvezi z merilom iz točke 1.4(b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotavlja, da dolgoročni malteški trend ugotovljenih stroškov na enoto na ruti na ravni območja zaračunavanja, ki v drugem in tretjem referenčnem obdobju znaša 1,6 % na leto, ne dosega dolgoročnega vseevropskega trenda, ki je v istem obdobju –1,3-odstoten.
(125) Komisija v zvezi z merilom iz točke 1.4(c) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 ugotavlja, da je malteška izhodiščna vrednost za ugotovljene stroške na enoto v višini 22,98 EUR, izražena v realnih cenah iz leta 2017, za 19,7 % nižja od povprečne izhodiščne vrednosti za zadevno primerjalno skupino v višini 28,64 EUR, izražene v realnih cenah iz leta 2017.
Komisija ugotavlja, da bodo malteški ugotovljeni stroški na enoto na ruti za leto 2024 še naprej za 22,1 % nižji od povprečja primerjalne skupine.
(126) Poleg tega je treba proučiti, ali se lahko zgoraj ugotovljena odstopanja od meril iz točke 1.4(a) in (b) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 štejejo za potrebna in sorazmerna v skladu s točko 1.4(d) navedene priloge.
(127) Komisija ugotavlja, da razlika, ki jo je ocenil organ za oceno uspešnosti, med ugotovljenimi stroški na ruto v tretjem referenčnem obdobju, navedenimi v osnutku malteškega načrta izvedbe, in ugotovljenimi stroški, ki bi bili potrebni za izpolnitev vseevropskega trenda ugotovljenih stroškov na enoto za tretje referenčno obdobje, znaša približno 1 milijon EUR, izraženo v realnih cenah iz leta 2017, medtem ko ustrezno odstopanje od dolgoročnega vseevropskega trenda znaša približno 5,8 milijona EUR, izraženo v realnih cenah iz leta 2017.
(128) Malta je v zvezi z merilom iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 v osnutku načrta izvedbe navedla nekatere ukrepe in naložbe, povezane z doseganjem ciljev glede zmogljivosti.
(129) Komisija zlasti ugotavlja, da namerava družba MATS, malteški izvajalec navigacijskih služb zračnega prometa, do leta 2024 zaposliti štiri člane tehničnega osebja za varnost zračnega prometa in pet kontrolorjev zračnega prometa.
Novi kontrolorji zračnega prometa pa bodo začeli z ratingom za stolp, zato se načrtuje, da bodo s tem povezani stroški osebja prvotno večinoma razporejeni na navigacijske službe zračnega prometa na terminalih.
Komisija tudi ugotavlja, da namerava družba MATS z letom 2023 povišati osebne prejemke osebja po dveletni zamrznitvi plač, o kateri se je dogovorila z osebjem, da bi med pandemijo prihranila pri stroških.
(130) Komisija ugotavlja, da namerava družba MATS povečati druge operativne stroške, da bi izboljšala usposobljenost osebja in zagotovila usposabljanje, s čimer bi omogočila zagotavljanje prihodnjih zmogljivosti.
Prav tako ugotavlja, da družba MATS navaja, da so višje zavarovalne premije in inflacija drugi ključni dejavniki dodatnih drugih operativnih stroškov.
(131) Organ za oceno uspešnosti poroča, da družba MATS načrtuje znatno povišanje stroškov amortizacije v tretjem referenčnem obdobju.
Vendar Komisija ni prejela nobenih dokazil, da je povišanje stroškov amortizacije mogoče upravičiti z ukrepi, povezanimi z zmogljivostjo, saj v osnutku malteškega načrta izvedbe ni nobenih podrobnosti o prispevku novih naložb, načrtovanih v tretjem referenčnem obdobju, k zmogljivostim.
(132) Komisija meni, da bi bilo lahko povečanje števila osebja izvajalca navigacijskih služb zračnega prometa, potrebno zaradi upoštevanja pričakovanih prihodnjih zmogljivosti, v zvezi z Malto utemeljen razlog za odstopanje v skladu s točko 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317.
Vendar Komisija zaradi nezadostnih informacij v osnutku načrta izvedbe ni mogla ugotoviti, ali so navedena zvišanja plač osebja in načrtovane naložbe v osnovna sredstva potrebni in sorazmerni za doseganje lokalnih ciljev glede zmogljivosti ter da bi jih bilo zato mogoče uporabiti za utemeljitev odstopanja od vseevropskih trendov ugotovljenih stroškov na enoto.
(133) Komisija zato meni, da Malta ni ustrezno dokazala, da bi bilo mogoče odstopanja iz uvodnih izjav 128 do 132 pripisati izključno dodatnim ugotovljenim stroškom, povezanim z ukrepi, potrebnimi za doseganje lokalnih ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede zmogljivosti.
Zato merilo iz točke 1.4(d)(i) Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/317 v zvezi z Malto ni izpolnjeno.