12.5.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 135/19
(123) Attiecībā uz kritēriju, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) apakšpunktā, Komisija norāda, ka tarifikācijas zonas līmenī aprēķināto Maltas maršruta vienības izmaksu tendence, kas ir +2,0 % gadā RP3 laikā, nesasniedz Savienības mēroga tendenci, kas ir +1,0 % tajā pašā periodā.
(124) Attiecībā uz kritēriju, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta b) apakšpunktā, Komisija norāda, ka tarifikācijas zonas līmenī aprēķināto Maltas maršruta vienības izmaksu ilgtermiņa tendence RP2 un RP3 laikā, kas ir +1,6 % gadā, nesasniedz Savienības mēroga ilgtermiņa tendenci, kas ir –1,3 % tajā pašā periodā.
(125) Attiecībā uz kritēriju, kas noteikts Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta c) apakšpunktā, Komisija norāda, ka Maltas bāzes līnijas vērtība aprēķinātajām vienības izmaksām 22,98 EUR, izteikta EUR2017, ir par 19,7 % mazāka nekā attiecīgās salīdzinājuma grupas vidējā bāzes līnijas vērtība 28,64 EUR, izteikta EUR2017.
Komisija atzīmē, ka Maltas aprēķinātās maršruta vienības izmaksas 2024. gadam arī turpmāk būs par 22,1 % mazākas nekā salīdzinājuma grupas vidējās izmaksas.
(126) Turklāt ir jāizvērtē, vai iepriekš novērotās novirzes no Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem var uzskatīt par nepieciešamām un samērīgām saskaņā ar minētā pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunktu.
(127) Komisija atzīmē, ka darbības izvērtēšanas iestādes aplēstā atšķirība starp RP3 aprēķinātajām maršruta izmaksām, par kurām ziņots Maltas darbības uzlabošanas plāna projektā, un aprēķinātajām izmaksām, kuras būtu nepieciešamas, lai sasniegtu RP3 Savienības mēroga aprēķināto vienības izmaksu tendenci, ir aptuveni 1 miljons EUR, izsakot EUR2017, savukārt attiecīgā novirze no ilgtermiņa Savienības mēroga tendences ir aptuveni 5,8 miljoni EUR, izsakot EUR2017.
(128) Attiecībā uz Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta i) punktā noteikto kritēriju Malta savā darbības uzlabošanas plāna projektā ir norādījusi noteiktus pasākumus un investīcijas, kas ir saistītas ar veiktspējas mērķu sasniegšanu.
(129) Proti, Komisija atzīmē, ka līdz 2024. gadam MATSA plāno nodarbināt četrus tehniskos speciālistus kā gaisa satiksmes drošības elektronikas darbiniekus un piecus gaisa satiksmes vadības dispečerus.
Tomēr jaunie gaisa satiksmes dispečeri sāks ar vadības torņa reitingu, un tāpēc saistītās personāla izmaksas sākotnēji plānots galvenokārt iedalīt termināla aeronavigācijas pakalpojumiem.
Komisija arī atzīmē, ka, sākot ar 2023. gadu, MATSA plāno palielināt darbinieku atalgojumu pēc algu iesaldēšanas divu gadu garumā, par ko bija kolektīva vienošanās ar darbiniekiem, lai pandēmijas laikā ietaupītu izmaksas.
(130) Komisija atzīmē, ka MATSA plāno palielināt citas darbības izmaksas nolūkā uzlabot darbinieku kompetenci un sniegt apmācību, lai īstenotu turpmākās veiktspējas nodrošināšanu.
Komisija arī atzīmē, ka MATSA ziņo, ka lielākas apdrošināšanas prēmijas un inflācija ir citi galvenie citu darbības papildu izmaksu cēloņi.
(131) Darbības izvērtēšanas iestāde ziņo, ka MATSA RP3 laikā plāno ievērojami palielināt savas amortizācijas izmaksas.
Tomēr Komisija nesaņēma pierādījumus tam, ka amortizācijas izmaksu pieaugumu var pamatot ar pasākumiem, kas saistīti ar veiktspēju, jo Maltas darbības uzlabošanas plāna projektā nav sniegta nekāda sīkāka informācija par RP3 laikā plānoto jauno investīciju ieguldījumu veiktspējā.
(132) Komisija uzskata, ka aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja darbinieku skaita pieaugums nolūkā pielāgoties turpmākajai paredzamajai veiktspējai varētu būt pamatots iemesls novirzei saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4.
d) apakšpunkta i) punktu attiecībā uz Maltu.
Tomēr, tā kā darbības uzlabošanas plāna projektā nav pietiekamas informācijas, Komisija nevarēja noteikt, vai ziņotais darbinieku algu pieaugums un plānotās investīcijas pamatlīdzekļos ir nepieciešamas un samērīgas, lai sasniegtu vietējos veiktspējas mērķus un tādējādi tās izmantotu, lai attaisnotu novirzi no Savienības mēroga DUC tendencēm.
(133) Tāpēc Komisija uzskata, ka Malta nav atbilstoši pierādījusi, ka novirzes, uz kurām ir atsauces 128.–132. apsvērumā, varētu attiecināt tikai uz papildu aprēķinātajām izmaksām, kas ir saistītas ar pasākumiem, kuri ir nepieciešami, lai sasniegtu vietējos veiktspējas mērķus galvenajā darbības jomā “veiktspēja”.
Attiecīgi Īstenošanas regulas (ES) 2019/317 IV pielikuma 1.4. punkta d) apakšpunkta i) punktā noteiktais kritērijs nav izpildīts attiecībā uz Maltu.