12.5.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 135/19
(123) Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis a sätestatud kriteeriumiga märgib komisjon, et kolmandal võrdlusperioodil on Malta marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumus tasude sissenõudmise piirkonna tasandil +2,0 % aastas ning see on kehvem näitaja kui kogu ELi arengusuundumus, mis on samal perioodil +1,0 %.
(124) Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis b sätestatud kriteeriumiga märgib komisjon, et Malta marsruudi kindlaksmääratud ühikuhinna pikaajaline arengusuundumus tasude sissenõudmisel piirkonna tasandil, mis on teisel ja kolmandal võrdlusperioodil +1,6 % aastas, on kehvem näitaja kui kogu ELi pikaajaline arengusuundumus, mis on samal perioodil –1,3 %.
(125) Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktis c sätestatud kriteeriumiga märgib komisjon, et Malta kindlaksmääratud ühikuhinna lähteväärtus ehk 2017. aasta hindade reaalväärtuses 22,98 eurot on 19,7 % madalam kui asjaomase võrdlusrühma keskmine lähteväärtus ehk 2017. aasta hindade reaalväärtuses 28,64 eurot.
Komisjon märgib, et Malta marsruudi kindlaksmääratud ühikuhind on 2024. aastal jätkuvalt 22,1 % madalam kui võrdlusrühma keskmine näitaja.
(126) Lisaks on vaja kontrollida, kas eespool täheldatud kõrvalekaldeid rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunktides a ja b sätestatud kriteeriumidest võib pidada nimetatud lisa punkti 1.4 alapunkti d kohaselt vajalikeks ja proportsionaalseteks.
(127) Komisjon märgib, et tulemuslikkuse hindamise asutuse hinnangul on Malta tulemuslikkuse kava projektis kolmandaks võrdlusperioodiks esitatud marsruudi kindlaksmääratud kulude ning kolmanda võrdlusperioodi kogu ELi hõlmava kindlaksmääratud ühikuhinna arengusuundumusele vastavuseks nõutavate kindlaksmääratud kulude vahe umbes 1 miljon eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses, kusjuures vastav kõrvalekalle kogu ELi hõlmavast pikaajalisest arengusuundumusest on umbes 5,8 miljonit eurot 2017. aasta hindade reaalväärtuses.
(128) Seoses rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteeriumiga on Malta esitanud oma tulemuslikkuse kava projektis teatavad meetmed ja investeeringud läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks.
(129) Eelkõige märgib komisjon, et MATSA kavatseb 2024. aastaks võtta tööle lennuliikluse insener-tehnilises valdkonnas neli tehnilist spetsialisti ja viis lennujuhti.
Uued lennujuhid täidavad alguses siiski lähilennujuhtimisega seotud ülesandeid ja seetõttu kavatsetakse sellega seotud personalikulud esialgu jaotada peamiselt terminali aeronavigatsioo­ niteenustele.
Peale selle märgib komisjon, et alates 2023. aastast kavatseb MATSA suurendada töötajate töötasusid, mis olid töötajatega ühise kokkuleppe alusel kaks aastat pandeemia ajal kulude kokkuhoidmiseks külmutatud.
(130) Komisjon märgib, et MATSA kavatseb suurendada muid tegevuskulusid, et parandada töötajate pädevust ja pakkuda koolitust läbilaskevõime tagamiseks tulevikus.
Komisjon märgib ka, et MATSA annab teada, et suuremad kindlustusmaksed ja inflatsioon on muude täiendavate tegevuskulude peamised tegurid.
(131) Tulemuslikkuse hindamise asutus annab teada, et MATSA kavatseb kolmandal võrdlusperioodil oma amortisatsioo­ nikulusid märkimisväärselt suurendada.
Komisjon ei ole saanud siiski tõendeid selle kohta, et amortisatsioonikulude suurenemine oleks põhjendatud läbilaskevõimega seotud meetmetega, kuna Malta tulemuslikkuse kava projektis ei ole esitatud üksikasju kolmandal võrdlusperioodil kavandatud uute investeeringute panuse kohta läbilaskevõime suurendamisse.
(132) Komisjon leiab, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja töötajate arvu suurendamine, et tagada tulevikus prognoositud läbilaskevõime, võib olla Malta puhul mõjuv põhjus rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunkti i kohaseks kõrvalekaldumiseks.
Tulemuslikkuse kava projektis esitatud ebapiisava teabe tõttu ei ole komisjonil siiski olnud võimalik kindlaks teha, kas teatatud töötajate palgatõus ja kavandatud investeeringud põhivarasse on kohalike läbilaskevõime-eesmärkide saavutamiseks vajalikud ja proportsionaalsed ning kas nende abil saaks põhjendada kõrvalekaldumist kogu ELi hõlmavatest kindlaksmääratud ühikuhindade arengusuun­ dumustest.
(133) Seepärast leiab komisjon, et Malta ei ole piisavalt tõendanud, et põhjendustes 128–132 osutatud kõrvalekaldeid saab selgitada üksnes täiendavate kindlaksmääratud kuludega, mis on tingitud läbilaskevõimega seotud põhilises tulemusvaldkonnas kohalike tulemuseesmärkide saavutamiseks vajalikest meetmetest.
Seega on rakendusmääruse (EL) 2019/317 IV lisa punkti 1.4 alapunkti d alapunktis i sätestatud kriteerium Malta puhul täitmata.