12.5.2022
CS
Úřední věstník Evropské unie
L 135/19
(123) Pokud jde o kritérium stanovené v bodě 1.4 písm.
a) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Komise konstatuje, že vývojový trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby na Maltě na úrovni oblasti zpoplatnění ve výši +2,0 % ročně v průběhu třetího referenčního období nedosahuje trendu pro celou Unii, jenž ve stejném období činí +1,0 %.
(124) Pokud jde o kritérium stanovené v bodě 1.4 písm.
b) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Komise konstatuje, že dlouhodobý vývojový trend stanovených jednotkových nákladů na traťové navigační služby na Maltě na úrovni oblastí zpoplatnění ve výši +1,6 % ročně ve druhém a třetím referenčním období nedosahuje dlouhodobého trendu pro celou Unii, jenž ve stejném období činí –1,3 %.
(125) Pokud jde o kritérium stanovené v bodě 1.4 písm.
c) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Komise konstatuje, že základní hodnota pro stanovené jednotkové náklady na Maltě ve výši 22,98 EUR v reálných cenách z roku 2017 je o 19,7 % nižší než průměrná základní hodnota, jež u příslušné srovnávací skupiny činí 28,64 EUR v reálných cenách z roku 2017.
Komise konstatuje, že stanovené jednotkové náklady na traťové navigační služby na Maltě pro rok 2024 budou i nadále o 22,1 % nižší než průměr srovnávací skupiny.
(126) Dále je třeba přezkoumat, zda lze výše uvedené odchylky od kritérií stanovených v bodě 1.4 písm.
a) a b) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317 považovat za nezbytné a přiměřené podle bodu 1.4 písm.
d) uvedené přílohy.
(127) Komise konstatuje, že rozdíl odhadovaný orgánem pro kontrolu výkonnosti mezi stanovenými náklady na traťové navigační služby pro třetí referenční období, které jsou uvedeny v návrhu plánu výkonnosti Malty, a stanovenými náklady, které by byly požadovány ke splnění vývojového trendu stanovených jednotkových nákladů v celé Unii v rámci třetího referenčního období, činí přibližně jeden milion EUR v reálných cenách z roku 2017, zatímco odpovídající odchylka od dlouhodobého vývojového trendu pro celou Unii činí přibližně 5,8 milionu EUR v reálných cenách z roku 2017.
(128) Co se týče kritéria stanoveného v bodě 1.4 písm.
d) podbodě i) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317, Malta v návrhu plánu výkonnosti představila určitá opatření a investice související s dosažením cílů v oblasti kapacity.
(129) Komise zejména podotýká, že do roku 2024 společnost MATSA plánuje zaměstnat čtyři technické odborníky jako pracovníky v oboru zabezpečovacích elektronických zařízení v letovém provozu a pět řídících letového provozu.
Noví řídící letového provozu však začnou s kvalifikací Tower, a proto se předpokládá, že související náklady na zaměstnance budou zpočátku většinou přidělovány letištním a přibližovacím službám.
Komise rovněž podotýká, že od roku 2023 společnost MATSA plánuje zvýšit platy zaměstnanců po dvouletém zmrazení mezd, které bylo kolektivně dohodnuto s jejími zaměstnanci s cílem ušetřit náklady během pandemie.
(130) Komise konstatuje, že společnost MATSA plánuje zvýšit další provozní náklady za účelem zlepšení odborné způsobilosti zaměstnanců a poskytování školení, aby bylo možné zajistit budoucí kapacitu.
Komise rovněž podotýká, že společnost MATSA uvádí, že vyšší pojistné a inflace jsou další klíčovou hnací silou dalších provozních nákladů.
(131) Orgán pro kontrolu výkonnosti uvádí, že společnost MATSA v průběhu třetího referenčního plánuje výrazně zvýšit své náklady na odpisy.
Komise však neobdržela žádné důkazy o tom, že zvýšení nákladů na odpisy lze odůvodnit opatřeními týkajícími se kapacity, jelikož návrh plánu výkonnosti Malty neobsahuje žádné podrobnosti o příspěvku nových investic plánovaných na třetí referenční období ke kapacitě.
(132) Komise se domnívá, že zvýšení počtu pracovníků poskytovatele letových navigačních služeb s cílem zohlednit očekávanou budoucí kapacitu by mohlo být v případě Malty platným důvodem pro odchylku podle bodu 1.4 písm.
d) podbodu i) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317.
Vzhledem k nedostatečným informacím v návrhu plánu výkonnosti však Komise nebyla schopna určit, zda jsou oznámené zvýšení platů zaměstnanců a plánované investice do stálých aktiv nezbytné a přiměřené s ohledem na dosažení místních cílů v oblasti kapacity, a mohla by se proto použít k odůvodnění odchylky od vývojových trendů stanovených jednotkových nákladů pro celou Unii.
(133) Komise se proto domnívá, že Malta dostatečně neprokázala, že odchylky uvedené ve 128. až 132. bodě odůvodnění lze přičíst výlučně dodatečným stanoveným nákladům souvisejícím s opatřeními nezbytnými k dosažení místních výkonnostních cílů v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity.
Kritérium stanovené v bodě 1.4 písm.
d) podbodě i) přílohy IV prováděcího nařízení (EU) 2019/317 proto není v případě Malty splněno.