L 117/46
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 19
c) srautinis metodas: pagal „Elia“ modelį visi žinomi ir planuojami rinkos struktūros modeliai integruojami į srautinį pajėgumų apskaičiavimo metodą, pvz., kai regionas išplečiamas iki „Pagrindinio“ (angl. Core); pažangusis mišrus susiejimas; arba minLNM (angl. remaining available margin – likusi nepanaudota marža) taisyklės, nustatytos Elektros energijos reglamente; d) lankstumas: atliekant tyrimą apskaičiuojami tiek bendri sistemos lankstumo poreikiai, tiek priemonės ir įvertinamas kiekvienų tikslinių metų Dažnio išlaikymo rezervų ir Dažnio atkūrimo rezervų dydis, siekiant atsižvelgti į rezervo, iš kurio būtų dengiamas disbalansas pagal adekvatumo modeliavimo tikslais taikomus teisės aktų reikalavimus, poreikius.
Taip pat patikslinti jūros vėjo jėgainių lankstumo ypatumai ir kaip nauja technologija įtraukiama „power-to-x“ technologija.
Taip pat reikėtų pažymėti, kad ypač daug dėmesio skiriama tam, kokį poveikį padarys antrojo etapo jūros elektros energijos gamybos pajėgumų ir tarpvalstybinių balansavimo platformų integravimas; e) socialinė integracija: dėl sektorių susiejimo pažymėtina, kad į elektros energijos sistemos ir įvairių sektorių, pavyzdžiui, transporto, šildymo ir dujų, sąsajas yra atsižvelgiama įtraukiant prielaidas dėl, atitinkamai, elektrinių transporto priemonių, šilumos siurblių ir šiluminių dujomis kūrenamų elektros energijos gamybos įrenginių pajėgumų.
Siekiant suvokti elektros energijos naudojimo vandenilio gamybai reikšmę pagal šiame tyrime taikomą modeliavimą, buvo įtraukti elektrolizeriai, atitinkantys (lankstų) elektros energijos suvartojimą Belgijoje ir užsienyje.
Ypatingas dėmesys taip pat buvo skiriamas papildom elektros energijos suvartojimo transporto ir šildymo sektoriuose skaitmeninimui; f) dešimties metų laikotarpis: tyrimas apima dešimties metų laikotarpį (2022–2032 m.).
Siekiant sumažinti modeliavimo ir skaičiavimo apimtį, apskaičiuotos ne visų metų ir ne visų scenarijų paklaidos.
Kai kurie svarbiausi metai buvo analizuojami išsamiau.
Siekiant suvokti tam tikrų skirtingų prielaidų poveikį, analizuota daug Belgijos ir užsienio šalių apskaičiavimo paklaidą lemiančių veiksnių.
Palyginimui galima pažymėti, jog yra numatoma, kad atliekant 2021 m.
EIAV modeliavimas bus atliekamas tik 2025 ir 2030 m. atžvilgiu; g) variantai su pajėgumų mechanizmais ir be jų: laikydamasis Elektros energijos reglamento ir EIAV metodikos, „Elia“ įtraukė scenarijus tiek su visą rinką apimančiais Europos pajėgumų mechanizmais, tiek be jų.
(43)
Belgijos institucijos nurodė, kad šiame tyrime buvo laikomasi pagrindinių EIAV metodikoje nustatytų metodinių reikalavimų.
(44)
Remiantis Elektros energijos reglamentu, į NIAV privalo būti įtraukti orientaciniai centriniai scenarijai.
Pagal tuos scenarijus, be kitų dalykų, turi būti vertinamas elektros energijos gamybos išteklių ekonominis gyvybingumas EIAV metodikoje taip pat nurodoma, kad turi būti apibrėžti du centriniai orientaciniai scenarijai: vienas – su visoje Europoje veikiančiais pajėgumų mechanizmais, kitas – be tokių pajėgumų mechanizmų.
(45)
Todėl atliekant 2021 m. adekvatumo ir lankstumo tyrimą analizuoti du centriniai scenarijai: a) ES BAZINIS scenarijus – šiame scenarijuje atsižvelgiama į jau patvirtintus visą rinką apimančius pajėgumų mechanizmus, veikiančius Airijoje, Didžiojoje Britanijoje, Italijoje, Lenkijoje ir Prancūzijoje, ir daroma prielaida, kad jie veiks iki šio tyrimo laikotarpio pabaigos; b) ES be APM scenarijus – šiame scenarijuje neatsižvelgiama į visą rinką apimančių pajėgumų mechanizmų pajamas, todėl daroma prielaida, kad Europoje visą rinką apimančių pajėgumų mechanizmų nėra.
(46)
2021 m. adekvatumo ir lankstumo tyrime atsižvelgiama į visų išteklių, įskaitant esamas ir būsimas elektros energijos gamybos, energijos kaupimo, sektorių integravimo, reguliavimo apkrova, importo ir eksporto galimybes ir jų indėlį užtikrinant lankstų sistemos veikimą.
(47)
Belgijos institucijos nurodė, kad, atliekant 2021 m. adekvatumo ir lankstumo tyrimą ir modeliuojant didžiausias galutines kainas, buvo atsižvelgta į visas galiojančias teisines nuostatas, pavyzdžiui, į šiuo metu taikomą didžiausios kainos ribą, 60 proc. taisyklę (31), nustatytą 2015 m. liepos 24 d.
Komisijos reglamente (ES) 2015/1222, kuriuo nustatomos pralaidumo paskirstymo ir perkrovos valdymo gairės (32), ir 2017 m. lapkričio 14 d.
ACER sprendimą Nr.
04/2017.
(31) 2017 m. lapkričio 14 d.
ACER sprendime Nr.
04/2017 nustatyta, kad tuo atveju, jei galutinė kaina viršys 60 proc. suderintos didžiausios galutinės kainos už vienos kitos paros susiejimą bent vienu rinkos laiko vienetu per dieną atskiroje prekybos zonoje arba keliose prekybos zonose, suderinta didžiausia galutinė kaina padidinama 1 000 EUR/MWh.
(32) OL L 197, 2015 7 25, p. 24.