L 114/26
SL
Uradni list Evropske unije
12.4.2022
(22)
Komisija ocenjuje, da bi bilo treba za naravo nameniti vsaj 20 milijard EUR na leto, da bi izpolnili potrebe strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, med njimi tudi prednostne naložbe za omrežje Natura 2000 in zeleno infrastrukturo.
Za to bo treba mobilizirati zasebna in javna sredstva na nacionalni ravni in ravni Unije, tudi prek različnih programov.
(23)
V skladu s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 z naslovom „Strategija na področju kemikalij za trajnostnost – Okolju brez strupov naproti“ bi moral osmi OAP podpirati prizadevanja Unije za spodbujanje ustreznega ravnanja s kemikalijami prek mednarodnega sodelovanja in partnerstev v dvostranskih, regionalnih in večstranskih forumih ter v sodelovanju s tretjimi državami.
Unija bo v skladu z mednarodnimi zavezami zagotavljala, da se nevarne kemikalije, ki so v Uniji prepovedane, ne bodo proizvajale za izvoz, po potrebi tudi s spremembo ustrezne zakonodaje.
(24)
Človek v Uniji ter drugje po svetu s svojimi dejavnostmi še vedno uničuje zemljišča in tla, denimo s slabim upravljanjem zemljišč, spremembo rabe zemljišč, z netrajnostnimi kmetijskimi praksami, opuščanjem zemljišč, onesnaževanjem, netrajnostnimi gozdarskimi praksami in pozidavo tal, ter zaradi izgube biotske raznovrstnosti ter podnebnih sprememb, k čemur pogosto prispevajo tudi drugi dejavniki, kar zmanjšuje zmogljivosti zemljišč in tal za zagotavljanje ekosistemskih storitev in funkcij.
(25)
Svetovni prehranski sistem, vključno s kmetijstvom, ribištvom in akvakulturo, ostaja eden od dejavnikov, ki najbolj prispeva k podnebnim spremembam in degradaciji okolja, vključno s krčenjem gozdov po svetu.
Treba je preoblikovati prehranski sistem v Uniji, da bi se dosegli prednostni cilji osmega OAP.
(26)
Glede na poročilo delavnice o biotski raznovrstnosti in pandemijah z dne 29. oktobra 2020, ki ga je izdala Medvladna platforma za znanstveno politiko o biotski raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), so poglavitni vzroki za nastanek pandemij globalne okoljske spremembe, ki povzročajo tudi izgubo biotske raznovrstnosti in podnebne spremembe, vključno s spremembo rabe zemljišč ter širjenjem in intenzifikacijo kmetijstva, trgovino s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in njihovo uživanje, ter drugi dejavniki.
Podnebne spremembe vplivajo na pojav bolezni in bodo verjetno tudi v prihodnje povzročile znatno tveganje pandemije, medtem ko je izguba biotske raznovrstnosti povezana tudi s preoblikovanjem krajine in lahko v nekaterih primerih privede do povečanega tveganja za nastanek bolezni.
Glede na poročilo stroški neukrepanja močno presegajo stroške izvajanja globalnih strategij za preprečevanje pandemij, ki temeljijo na zmanjšanju trgovine s prostoživečimi rastlinskimi in živalskimi vrstami in spremembi rabe zemljišč ter povečanju nadzora v okviru pristopa „eno zdravje“.
(27)
Pandemija COVID-19, ki je povzročila svetovno zdravstveno in gospodarsko krizo brez primere, je ponovno pokazala, kako pomembno je, da se pri snovanju politik uporabi večsektorski pristop „eno zdravje“, ki priznava, da je zdravje ljudi odvisno od stanja okolja in je povezano z njegovimi sestavnimi deli in dejavniki, tudi z zdravjem živali, ter da je treba pri ukrepih za obvladovanje nevarnosti za zdravje upoštevati zapletene medsebojne odnose med zdravjem in okoljem.
Osmi OAP bi moral prispevati k popolni vključitvi pristopa „eno zdravje“ v vse vidike oblikovanja politik.
(28)
Napredek v smeri priznanja pravice do čistega, zdravega in trajnostnega okolja, kot je določeno v Resoluciji 48/13 Sveta Združenih narodov za človekove pravice, je omogočitveni pogoj za doseganje prednostnih ciljev osmega OAP.
(29)
Izraz „ekosistemski pristop“, ki je bil določen v skladu s Konvencijo ZN o biološki raznovrstnosti, je strategija za celostno upravljanje zemljišč, vode in živih virov, s katero se spodbujata ohranjanje in trajnostna raba na pravičen način, da bi pripomogli k doseganju ravnovesja med tremi cilji navedene konvencije, namreč ohranjanjem, trajnostno rabo in delitvijo koristi biološke raznovrstnosti.
(30)
Glede na poročilo Evropske agencije za okolje o sonaravnih rešitvah v Evropi: politika, znanje in praksa za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč („Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) so sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in zmanjševanje tveganja nesreč ukrepi, ki v sozvočju z naravo obnavljajo in varujejo ekosisteme ter družbi pomagajo pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in upočasnitvi nadaljnjega segrevanja, hkrati pa zagotavljajo številne dodatne koristi.
Izvajanje sonaravnih rešitev bi moralo biti skladno s prednostnimi cilji osmega OAP.