12.4.2022
SL
Uradni list Evropske unije
L 114/23
Komisije je bilo ugotovljeno tudi, da bi bilo mogoče v sedmem OAP bolj upoštevati socialna vprašanja na podlagi obstoječih povezav med okoljsko in socialno politiko, na primer v zvezi z vplivom na ranljive skupine, delovna mesta, socialno vključenost in neenakost.
Poleg tega je bilo v poročilu Komisije ugotovljeno, da je bila poraba za varstvo okolja v Evropi kljub vse bolj ambiciozno zastavljenim okoljskim ciljem na številnih področjih politike v zadnjih letih še vedno enaka (približno 2 % BDP) in da stroški v zdravstvu ter neposredni stroški za okolje zaradi neizvajanja okoljske zakonodaje za gospodarstvo Unije vsako leto znašajo približno 55 milijard EUR.
V poročilu Komisije je bilo ugotovljeno, da bi lahko izvajanje sedmega OAP okrepili z močnejšim mehanizmom za spremljanje.
(4)
Glede na poročilo Evropske agencije za okolje (EEA) „Evropsko okolje – Stanje in napovedi 2020, znanje za prehod na trajnostno Evropo“ (SOER 2020) v naslednjem desetletju za Unijo obstaja edinstvena priložnost, da pokaže svojo vodilno svetovno vlogo na področju trajnostnosti in se spopade z nujnimi izzivi na področju trajnostnosti, ki jih je treba reševati sistemsko.
Sistemske spremembe prinašajo temeljne, korenite in medsektorske spremembe, ki pomenijo bistvene premike in preusmeritve sistemskih ciljev, pobud, tehnologij, socialnih praks in norm, kot tudi sistemov znanja in pristopov k upravljanju.
Kot je navedeno v SOER 2020, je eden najpomembnejših dejavnikov, ki so podlaga za neprestane izzive Evrope na področju okolja in trajnosti, ta, da so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi in življenjskim slogom, zlasti z družbenimi sistemi, ki Evropejcem zagotavljajo potrebščine, kot so hrana, energija in mobilnost.
Zagotavljanje skladnosti politik z obstoječimi okoljskimi politikami in njihovo dosledno izvajanje bi Evropi omogočilo, da do leta 2030 doseže svoje okoljske cilje in uresniči Agendo ZN 2030 in njene cilje trajnostnega razvoja.
(5)
Komisija se je na izzive, opredeljene v SOER 2020, odzvala s sprejetjem sporočila z dne 11. decembra 2019, z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, ki je nova strategija za rast za dvojno zeleno in digitalno preobrazbo, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s trajnostnim, konkurenčnim, podnebno nevtralnim in z viri gospodarnim gospodarstvom, in varovati, ohraniti in povečati naravni kapital Unije ter obenem izboljšati kakovost življenja sedanjih in prihodnjih generacij.
Prednostna naloga bi morala biti hitra uresničitev podnebnih in okoljskih ciljev ter varovanje zdravja in dobrega počutja ljudi pred okoljskimi tveganji in vplivi, kot tudi zagotavljanje pravičnega in vključujočega prehoda.
Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5) v pravo vključuje cilj Unije za doseganje podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050.
(6)
V svoji resoluciji z dne 28. novembra 2019 o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah je Evropski parlament poudaril, da je nujno takojšnje in ambiciozno ukrepanje, ter Komisijo pozval, naj sprejme konkretne ukrepe, vključno z zagotavljanjem, da bodo vsi ustrezni prihodnji zakonodajni in proračunski predlogi dosledno upoštevali cilj glede omejitve globalnega segrevanja na manj kot 1,5 °C in da ne bodo prispevali k izgubi biotske raznovrstnosti, ter z obravnavo nedoslednosti veljavnih politik Unije o izrednih podnebnih in okoljskih razmerah, zlasti z daljnosežno reformo svoje kmetijske, trgovinske, prometne in energetske politike ter politike infrastrukturnih naložb.
(7)
Evropski zeleni dogovor podpira načrt za okrevanje Next Generation EU, ki spodbuja naložbo v sektorje, ki so ključni za zeleno in digitalno preobrazbo, da se krepi odpornost, ter ustvarjajo rast in delovna mesta v pravični in vključujoči družbi.
Mehanizem za okrevanje in odpornost, ki bo skupaj s proračunom Unije za obdobje 2021–2027 gibalo gospodarskega okrevanja Unije po krizi COVID-19, prav tako temelji na prednostnih ciljih, določenih v evropskem zelenem dogovoru.
Poleg tega bi morale vse pobude v okviru načrta za okrevanje Next Generation EU po potrebi upoštevati načelo, da se ne škoduje bistveno, kot je določeno v členu 17 Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (6) (v nadaljnjem besedilu: uredba o taksonomiji).
Načrt za okrevanje Next Generation EU je izjemna priložnost za pospešitev prehoda na podnebno nevtralnost in varstvo okolja.
(5) Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št.
401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).
(6) Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).