12.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 114/27
(31)
Účtovníctvo prírodného kapitálu, nástroj, ktorého cieľom je merať zmeny v zásobe prírodného kapitálu v rôznych rozsahoch a začleniť hodnoty ekosystémových služieb do systémov účtovníctva a výkazníctva by malo podporovať meranie pokroku pri dosahovaní ambicióznych cieľov a opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov a ochranu a obnovu biodiverzity a nie ich nahrádzať.
(32)
Morské a pobrežné ekosystémy, ako sú mangrovy, koralové útesy, slaniská a lúky morskej trávy, sú degradované a negatívne ovplyvnené škodlivými praktikami, znečistením a procesmi, ako eutrofizácia a acidifikácia, čo má vplyv na biodiverzitu, ktorú udržujú, a na ekosystémové služby a funkcie, ktoré poskytujú, ako aj na ich schopnosť pôsobiť ako zachytávače uhlíka.
Sú potrebné naliehavé opatrenia na ochranu a obnovu morských a pobrežných ekosystémov vrátane morského dna.
Ochrana a zachovanie oceánov je globálnou výzvou a kolektívnou zodpovednosťou a je potrebné zvýšiť informovanosť a zlepšiť gramotnosť o oceánoch s cieľom podporiť prijatie a vykonávanie účinných opatrení všetkými úrovňami spoločnosti a aktérmi v spoločnosti.
(33)
Očakáva sa, že zhoršovanie životného prostredia a nepriaznivé účinky zmeny klímy sa v nasledujúcich rokoch ešte zvýšia, čo bude mať najväčší vplyv na rozvojové krajiny a zraniteľné skupiny obyvateľstva.
S cieľom pomôcť budovať odolnosť a podporovať tretie krajiny v ich úsilí o zmiernenie dôsledkov zmeny klímy a prispôsobenie sa jej, ako aj o ochranu biodiverzity by finančná pomoc Únie a členských štátov tretím krajinám mala podporovať Agendu OSN 2030, Parížsku dohodu a globálny rámec Dohovoru OSN o biologickej diverzite po roku 2020 a mala by byť v súlade s prioritnými cieľmi 8. EAP.
Únia a členské štáty by okrem toho mali tiež zabezpečiť, aby sa Parížska dohoda a iné medzinárodné dohovory v oblasti klímy a životného prostredia vykonávali v súlade so zásadou rovnosti a spoločných, ale rozdielnych zodpovedností a príslušných schopností, ako je stanovené v článku 2 ods.
2 Parížskej dohody.
(34)
Zelená diplomacia a posilnená spolupráca s tretími krajinami vrátane rozvojových krajín a podpora dobrej globálnej správy v oblasti životného prostredia vrátane podpory prístupu k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovaní a prístupu k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia sú kľúčom k dosiahnutiu cieľov udržateľného rozvoja, ako aj cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy.
Zásadný význam má aj zabezpečenie synergií a súdržnosti medzi všetkými vnútornými a vonkajšími politikami Únie vrátane obchodných politík a dohôd a dodržiavanie súdržnosti politík v záujme udržateľného rozvoja.
(35)
Environmentálna politika je veľmi decentralizovaná, a preto by sa opatrenia na dosiahnutie prioritných cieľov 8.
EAP mali prijímať na rôznych úrovniach riadenia, t. j. na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, s kooperatívnym prístupom k viacúrovňovému riadeniu.
Účinné monitorovanie, vykonávanie, presadzovanie a sledovateľnosť sú nevyhnutné a na zabezpečenie súladu medzi politikami je potrebné účinné riadenie.
Integrovaný prístup k tvorbe a vykonávaniu politiky by sa mal posilniť s cieľom maximalizovať synergie medzi environmentálnymi, sociálnymi a hospodárskymi cieľmi systematickým hodnotením a tam, kde je to vhodné, posúdením možných kompromisov medzi nimi, ako aj systematickým hodnotením potrieb zraniteľných a marginali­ zovaných skupín.
Tento integrovaný prístup by mal spĺňať špecifické potreby všetkých regiónov vrátane mestských a vidieckych oblastí a najvzdialenejších regiónov.
Na zabezpečenie úspechu 8.
EAP sú okrem toho dôležité prístup k informáciám o životnom prostredí, účasť verejnosti na rozhodovacom procese v oblasti životného prostredia a prístup k spravodlivosti vrátane transparentnej spolupráce s verejnými orgánmi a medzi nimi na všetkých úrovniach rozhodovania, mimovládnymi aktérmi a širšou verejnosťou v súlade s Dohovorom o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (9) (ďalej len „Aarhuský dohovor“).
(36)
Komisia by mala posúdiť pokrok Únie a členských štátov pri dosahovaní prioritných cieľov 8.
EAP v kontexte spravodlivého a inkluzívneho prechodu k udržateľnosti, dobrým životným podmienkam a odolnosti v rámci možností našej planéty.
Je to v súlade s výzvami hláv štátov alebo predsedov vlád členských štátov uvedenými vo vyhlásení z Porta, výzvami Rady vo svojich záveroch z 24. októbra 2019 o hospodárstve zameranom na dobré životné podmienky a výzvami Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru v jeho diskusnom dokumente „Smerom k udržateľnej Európe do roku 2030“, aby sa hospodárska výkonnosť a spoločenský pokrok merali „nad rámec HDP“ a aby sa prešlo na používanie dobrých životných podmienok ako orientačného kritéria politiky, čo podporuje aj organizácia OECD.
(9) Ú. v.
EÚ L 124, 17.5.2005, s.
4.