L 114/26
SK
Úradný vestník Európskej únie
12.4.2022
(22)
S cieľom uspokojiť potreby stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 vrátane investičných priorít pre sústavu Natura 2000 a zelenú infraštruktúru Komisia dospela k záveru, že na výdavky na prírodu by sa malo uvoľniť najmenej 20 miliárd EUR ročne.
To si bude vyžadovať mobilizáciu súkromného a verejného financovania na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, a to aj v rámci rôznych programov.
(23)
V súlade s oznámením Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom Stratégia pre chemikálie v záujme udržateľnosti – na ceste k životnému prostrediu bez toxických látok by mal 8.
EAP podporovať úsilie Únie o presadzovanie riadneho nakladania s chemikáliami v rámci medzinárodnej spolupráce a partnerstiev na dvojstranných, regionálnych a multilaterálnych fórach, ako aj v spolupráci s tretími krajinami.
Únia v súlade s medzinárodnými záväzkami zaistí, aby sa nebezpečné chemikálie zakázané v Únii nevyrábali na vývoz, a to v prípade potreby aj zmenou príslušných právnych predpisov.
(24)
V Únii aj na celom svete sú zem a pôda naďalej degradované v dôsledku širokej škály ľudských činností, ako je zlé hospodárenie s pôdou, zmena využívania pôdy, neudržateľné poľnohospodárske postupy, opúšťanie pôdy, znečistenie, neudržateľné lesnícke postupy a zástavba pôdy, a v dôsledku straty biodiverzity a zmeny klímy, často v kombinácii s ďalšími faktormi, čím sa znižuje schopnosť zeme a pôdy plniť ekosystémové služby a funkcie.
(25)
Globálny potravinový systém vrátane poľnohospodárstva, rybolovu a akvakultúry zostáva jednou z kľúčových hnacích síl zmeny klímy a zhoršovania životného prostredia vrátane globálneho odlesňovania.
V Únii je transformácia potravinového systému Únie potrebná na zabezpečenie dosiahnutia prioritných cieľov 8.
EAP.
(26)
Podľa správy zo seminára o biodiverzite a pandémiách z 29. októbra 2020, ktorú vydala Medzivládna vedeckopolitická platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES), sú základnými príčinami pandémií rovnaké globálne environmentálne zmeny, ktoré spôsobujú stratu biodiverzity a zmenu klímy, vrátane zmeny využívania pôdy, expanzie a intenzifikácie poľnohospodárstva, obchodovania s voľne žijúcimi druhmi a ich konzumácia a ďalšie faktory.
Zmena klímy sa podieľa na vzniku chorôb a v budúcnosti pravdepodobne spôsobí značné riziko pandémií, zatiaľ čo strata biodiverzity je spojená aj s transformáciou krajiny a v niektorých prípadoch môže viesť k zvýšenému riziku vzniku chorôb.
Podľa správy náklady v prípade nečinnosti výrazne prevyšujú náklady na vykonávanie globálnych stratégií na predchádzanie pandémiám založených na obmedzení obchodu s voľne žijúcimi druhmi a na zmenách vo využívaní pôdy a zvýšení dohľadu na základe prístupu „jedno zdravie“.
(27)
Pandémia ochorenia COVID-19, ktorá viedla k bezprecedentnej globálnej zdravotnej a hospodárskej kríze, opäť ukázala dôležitosť uplatňovania multisektorového prístupu „jedno zdravie“ pri tvorbe politiky, ktorý uznáva, že ľudské zdravie závisí od kvality životného prostredia a je spojené s jeho prvkami a faktormi vrátane zdravia zvierat a že opatrenia na riešenie zdravotných hrozieb musia zohľadňovať komplexnosť vzťahov medzi zdravím a životným prostredím. 8.
EAP by mal prispieť k úplnej integrácii prístupu „jedno zdravie“ na všetkých úrovniach tvorby politiky.
(28)
Pokrok smerom k uznaniu práva na čisté, zdravé a udržateľné životné prostredie, ako sa uvádza v rezolúcii Rady Organizácie Spojených národov pre ľudské práva 48/13, je základnou podmienkou dosiahnutia prioritných cieľov 8.
EAP.
(29)
Pojem „ekosystémový prístup“, ktorý bol stanovený v Dohovore OSN o biologickej diverzite, je stratégiou integrovaného riadenia pôdy, vody a živých zdrojov, ktorá spravodlivo podporuje ochranu a udržateľné využívanie s cieľom pomôcť dosiahnuť rovnováhu medzi tromi cieľmi uvedeného dohovoru, a to zachovaním, udržateľným využívaním a spoločným využívaním biologickej diverzity.
(30)
Podľa správy EEA s názvom „Európske riešenia inšpirované prírodou: politika, znalosti a prax v oblasti adaptácie na zmenu klímy a znižovania rizika katastrof“ sú riešenia šetrné k prírode (ďalej len „NBS“– nature based solutions) na prispôsobenie sa zmene klímy a zníženie rizika katastrof opatreniami, ktoré pôsobia spoločne s prírodou a zlepšujú ju s cieľom obnoviť a chrániť ekosystémy a pomôcť spoločnosti prispôsobiť sa vplyvom zmeny klímy a spomaliť ďalšie otepľovanie a zároveň poskytujú viaceré ďalšie výhody.
Vykonávanie NBS by malo byť v súlade s prioritnými cieľmi 8.
EAP.