12.4.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
L 114/23
mohli viac zohľadniť sociálne otázky, a to na základe existujúcich prepojení medzi environmentálnou a sociálnou politikou, napríklad pokiaľ ide o vplyv na zraniteľné skupiny, pracovné miesta, sociálne začlenenie a nerovnosť.
Okrem toho sa v správe Komisie uviedlo, že aj napriek čoraz ambicióznejším environmentálnym cieľom v mnohých oblastiach politiky sa výdavky na ochranu životného prostredia v Európe už mnoho rokov nemenia (približne 2 % z HDP) a že nevykonávanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia stojí hospodárstvo Únie každoročne približne 55 miliárd EUR v podobe nákladov na zdravotnú starostlivosť a priamych nákladov na životné prostredie.
V správe Komisie sa uviedlo, že vykonávanie 7.
EAP mohlo byť posilnené silnejším monitorovacím mechanizmom.
(4)
Podľa Európskej environmentálnej agentúry (ďalej len „EEA“) v jej správe s názvom „Európske životné prostredie – stav a perspektíva 2020, Znalosti potrebné na prechod k udržateľnej Európe“ (ďalej len „SOER 2020“) má Únia v nasledujúcom desaťročí jedinečnú príležitosť preukázať celosvetové vedúce postavenie v oblasti udržateľnosti riešením naliehavých výziev v tejto oblasti, ktoré si vyžadujú systémové riešenia.
Systémová zmena predstavuje zásadnú, transformačnú a prierezovú formu zmeny, ktorá znamená zásadné zmeny a preorientovanie v cieľoch systému, stimuloch, technológiách, sociálnych postupoch a normách, ako aj v znalostných systémoch a riadiacich prístupoch.
Ako sa uvádza v SOER 2020, jedným z najdôležitejších faktorov, ktoré podmieňujú pretrvávajúce výzvy v oblasti životného prostredia a udržateľnosti Európy, je skutočnosť, že sú neoddeliteľne spojené s hospodárskymi činnosťami a životným štýlom, najmä so spoločenskými systémami, ktoré pre Európanov zabezpečujú potreby, ako sú potraviny, energetika a mobilita.
Zabezpečením súdržnosti politík s existujúcimi environmentálnymi politikami a ich úplným vykonávaním by Európa urobila veľký krok k dosiahnutiu jej environmentálnych cieľov do roku 2030 a dosiahnutiu Agendy OSN 2030 a jej cieľov udržateľného rozvoja.
(5)
Komisia reagovala na výzvy identifikované v SOER 2020 prijatím oznámenia Komisie z 11. decembra 2019 s názvom Európska zelená dohoda, nová stratégia rastu pre dvojakú, zelenú a digitálnu transformáciu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s udržateľným, konkurencieschopným, klimaticky neutrálnym hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, a chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a zároveň zlepšovať kvalitu života súčasných a budúcich generácií.
Prioritou by malo byť rýchle dosiahnutie klimatických a environmentálnych cieľov a zároveň ochrana zdravia a dobrých životných podmienok ľudí pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi a zabezpečenie spravodlivej a inkluzívnej transformácie.
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (5) právne zakotvuje cieľ Únie dosiahnuť klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050.
(6)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia zdôraznil, že kľúčové sú okamžité a ambiciózne opatrenia a naliehavo vyzval Komisiu, aby prijala konkrétne opatrenia, a to zabezpečením toho, aby všetky príslušné budúce legislatívne a rozpočtové návrhy boli v úplnom súlade s cieľom obmedziť globálne otepľovanie na menej ako 1,5 °C a aby neprispievali k strate biodiverzity, ako aj odstránením nezrovnalostí medzi súčasnými politikami Únie týkajúcimi sa núdzového stavu v oblasti klímy a životného prostredia, najmä prostredníctvom rozsiahlej reformy jej politík v oblasti poľnohospodárstva, obchodu, dopravy, energetiky a investícií do infraštruktúry.
(7)
Európska zelená dohoda tvorí základ pre plán obnovy „Next Generation EU“, ktorý podporuje investície do odvetví, ktoré sú kľúčové pre zelenú a digitálnu transformáciu, s cieľom budovať odolnosť a vytvárať rast a pracovné miesta v spravodlivej a inkluzívnej spoločnosti.
Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ktorý spolu s rozpočtom Únie na roky 2021 – 2027 bude motorom hospodárskej obnovy Únie po kríze spôsobenej ochorením COVID-19, takisto vychádza z prioritných cieľov stanovených v Európskej zelenej dohode.
Okrem toho všetky iniciatívy v rámci plánu obnovy „Next Generation EU“ majú tam, kde je to možné, rešpektovať zásadu „výrazne nenarušiť“, ako sa uvádza v článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6) (ďalej len „nariadenie o taxonómii“).
Plán obnovy „Next Generation EU“ ponúka významnú príležitosť na urýchlenie prechodu na klimatickú neutralitu a ochranu životného prostredia.
(5) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v.
EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).
(6) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v.
EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).