L 114/26
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
12.4.2022
(22)
Pentru a răspunde nevoilor Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2030, inclusiv priorităților de investiții pentru Natura 2000 și infrastructura ecologică, Comisia a estimat că ar trebui deblocate cel puțin 20 de miliarde EUR pe an pentru cheltuielile legate de natură.
Acest lucru va necesita mobilizarea de fonduri private și publice la nivel național și la nivelul Uniunii, inclusiv printr-o serie de programe diferite.
(23)
În conformitate cu comunicarea Comisei din 14 octombrie 2020 intitulată „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice - Către un mediu fără substanțe toxice”, PAM 8 ar trebui să sprijine eforturile Uniunii de a promova buna gestionare a substanțelor chimice prin cooperare și parteneriate internaționale, în cadrul forurilor bilaterale, regionale și multilaterale, precum și în cooperare cu țările terțe.
Uniunea va asigura, în conformitate cu angajamentele internaționale, că produsele chimice periculoase interzise în Uniune nu sunt produse pentru export, inclusiv prin modificarea legislației relevante dacă este necesar și așa cum este nevoie.
(24)
Atât în Uniune, cât și la nivel mondial, terenurile și solurile continuă să fie degradate de o gamă largă de activități umane, cum ar fi gestionarea defectuoasă a terenurilor, schimbarea destinației terenurilor, practicile agricole nesustenabile, abandonarea terenurilor, poluarea, practicile forestiere nesustenabile, impermeabilizarea solului, precum și din cauza pierderii biodiversității și schimbărilor climatice, adesea combinate cu alți factori, ceea ce reduce capacitatea terenurilor și a solurilor de a oferi servicii și funcții ecosistemice.
(25)
Sistemul alimentar mondial, inclusiv agricultura, pescuitul și acvacultura, rămâne unul dintre principalii factori care provoacă schimbări climatice și degradarea mediului, inclusiv defrișări la nivel mondial.
Este necesar ca sistemul alimentar al Uniunii să fie transformat pentru a asigura realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8.
(26)
Conform raportului atelierului privind biodiversitatea și pandemiile din 29 octombrie 2020, elaborat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), pandemiile au drept cauze subiacente aceleași schimbări globale de mediu care determină pierderea biodiversității și schimbările climatice, printre care schimbarea destinației terenurilor, expansiunea și intensificarea agriculturii, comerțul cu specii sălbatice și consumul acestora, precum și alți factori.
Schimbările climatice au fost implicate în apariția bolilor și vor cauza probabil un risc semnificativ de pandemii în viitor, în timp ce pierderea biodiversității este asociată și cu transformarea peisajelor și poate duce, în unele cazuri, la creșterea riscului de boli emergente.
Potrivit raportului, costul inacțiunii depășește cu mult costul punerii în aplicare a strategiilor globale de prevenire a pandemiilor, bazate pe reducerea comerțului cu specii sălbatice și a schimbării destinației terenurilor și pe intensificarea supravegherii bazate pe „O singură sănătate”.
(27)
Pandemia de COVID-19, care a condus la o criză sanitară și economică fără precedent, a demonstrat din nou că este important ca în procesul de elaborare a politicilor să se aplice o abordare multisectorială de tipul „O singură sănătate”, care să recunoască faptul că sănătatea umană depinde de starea mediului și este legată de componentele și factorii acestuia, inclusiv de sănătatea animalelor, și că acțiunile menite să combată amenințările la adresa sănătății trebuie să țină seama de o serie de interconexiuni complexe între sănătate și mediu.
PAM 8 ar trebui să contribuie la integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” la toate nivelurile de elaborare a politicilor.
(28)
Înregistrarea de progrese în direcția recunoașterii dreptului la un mediu curat, sănătos și durabil, astfel cum este prevăzut în Rezoluția nr.
48/13 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, este o condiție favorabilă pentru realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8.
(29)
Sintagma „abordare ecosistemică”, care a fost consacrată în Convenția ONU privind diversitatea biologică, este o strategie pentru gestionarea integrată a terenurilor, a apelor și a resurselor vii care promovează conservarea și utilizarea lor într-un mod sustenabil și echitabil, pentru a contribui la obținerea unui echilibru între cele trei obiective ale convenției respective, anume conservarea, utilizarea sustenabilă și partajarea beneficiilor diversității biologice.
(30)
Conform raportului AEM intitulat „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction” (Soluțiile bazate pe natură în Europa: politici, cunoștințe și practici pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre), soluțiile bazate pe natură (SBN) pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre sunt acțiuni care valorifică și îmbunătățesc natura pentru a restabili și proteja ecosistemele și pentru a ajuta societatea să se adapteze la efectele schimbărilor climatice și să încetinească o încălzire suplimentară, oferind totodată beneficii suplimentare multiple.
Punerea în aplicare a SBN ar trebui să fie aliniată la obiectivele prioritare ale PAM 8.