12.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 114/27
(31)
Dabas kapitāla uzskaitei, kas ir instruments, kura mērķis ir mērīt izmaiņas dabas kapitāla uzkrājumos dažādos mērogos un integrēt ekosistēmu pakalpojumu vērtību uzskaites un ziņošanas sistēmās, būtu jāpalīdz novērtēt progresu virzībā uz vērienīgu mērķrādītāju sasniegšanu un pasākumu veikšanu nolūkā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un aizsargāt un atjaunot biodaudzveidību, ko nevar aizstāt.
(32)
Jūras un piekrastes ekosistēmas, piemēram, mangroves, koraļļu rifi, sāls purvi un jūraszāļu pļavas, degradē un negatīvi ietekmē kaitīgas prakses, piesārņojums un tādi procesi kā eitrofikācija un paskābināšanās, kas ietekmē to uzturēto biodaudzveidību un sniegtos ekosistēmu pakalpojumus un funkcijas, kā arī to spēju darboties kā oglekļa piesaistītājiem.
Ir steidzami jārīkojas, lai aizsargātu un atjaunotu jūras un piekrastes ekosistēmas, tostarp okeāna gultni.
Okeānu aizsardzība un saglabāšana ir globāla problēma un kolektīva atbildība, un ir jāsekmē informētība un jāuzlabo zināšanas par okeāniem, lai veicinātu efektīvu pasākumu pieņemšanu un īstenošanu visos sabiedrības līmeņos un visu dalībnieku vidū.
(33)
Paredzams, ka vides degradācija un klimata pārmaiņu negatīvā ietekme turpmākajos gados turpinās palielināties, vissmagāk ietekmējot jaunattīstības valstis un neaizsargātās iedzīvotāju grupas.
Lai palīdzētu veidot noturību un sniegtu atbalstu trešām valstīm to centienos mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām, kā arī aizsargāt biodaudzveidību, Savienības un dalībvalstu finansiālajai palīdzībai trešām valstīm būtu jāveicina tas, lai tiktu īstenota ANO Programma 2030. gadam, Parīzes nolīgums un ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību globālais satvars laikam pēc 2020. gada, un jābūt saskaņā ar 8.
VRP prioritārajiem mērķiem.
Turklāt Savienībai un dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka Parīzes nolīgums un citi starptautiskie klimata un vides nolīgumi tiek īstenoti tādā veidā, kas atspoguļo taisnīguma un kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principus, kā noteikts Parīzes nolīguma 2. panta 2. punktā.
(34)
Lai izdotos sasniegt IAM un Savienības vides un klimata mērķus, ir jāīsteno zaļā diplomātija un spēcīgāka sadarbība ar trešām valstīm, tostarp jaunattīstības valstīm, un jāatbalsta laba pasaules mēroga vides pārvaldība, tostarp sekmējot informācijas pieejamību, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un tiesu iestāžu pieejamību vides jautājumos.
Būtiska nozīme ir arī sinerģijas un saskaņotības nodrošināšanai starp visām Savienības iekšpolitikas un ārpolitikas jomām, tostarp tirdzniecības politikas virzieniem un nolīgumiem, un ilgtspējīgai attīstības politikas saskaņošanai.
(35)
Tā kā vides politika ir ļoti decentralizēta, rīcība 8.
VRP prioritāro mērķu sasniegšanai būtu jāveic dažādos pārvaldības līmeņos, proti, Savienības, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, realizējot sadarbīgu pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai.
Efektīvs monitorings, īstenošana, izpilde un pārskatatbildība ir būtiska, un ir jāīsteno efektīva pārvaldība, lai nodrošinātu politikas virzienu saskaņotību.
Integrētā pieeja rīcībpolitiku izstrādei un īstenošanai būtu jāstiprina, lai maksimāli izmantotu sinerģijas starp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem mērķiem, vienlaikus sistemātiski pārbaudot un attiecīgā gadījumā novērtējot iespējamos nevēlamos kompromisus starp tiem, kā arī sistemātiski novērtējot mazaizsargātu un marginalizētu grupu vajadzības.
Šai integrētajai pieejai būtu jāatbilst visu reģionu, tostarp pilsētu, lauku teritoriju un tālāko reģionu, īpašajām vajadzībām.
Turklāt, lai nodrošinātu, ka 8.
VRP tiek īstenota veiksmīgi, svarīga ir vides informācijas pieejamība, sabiedrības līdzdalība vides lēmumu pieņemšanā un tiesu iestāžu pieejamība, tostarp pārredzama sadarbība ar un starp publiskajām iestādēm visos lēmumu pieņemšanas līmeņos, nevalstiskajiem dalībniekiem un plašāku sabiedrību saskaņā ar Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (9) (“Orhūsas konvencija”).
(36)
Komisijai būtu jānovērtē Savienības un dalībvalstu progress 8.
VRP prioritāro mērķu sasniegšanā saistībā ar taisnīgu un iekļaujošu pārkārtošanos uz ilgtspēju, labbūtību un noturību planētas iespēju robežās.
Tas atbilst aicinājumiem, kas pausti dalībvalstu un to valdību vadītāju Portu deklarācijā, Padomes 2019. gada 24. oktobra secinājumos par labklājības ekonomiku un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu līdz 2030. gadam”, proti, ekonomikas sniegumu un sabiedrības progresu mērīt “ne tikai IKP izteiksmē” un virzīties uz to, ka rīcībpolitiku izstrādes kompass ir labbūtība, ko atbalsta arī ESAO.
(9) OV L 124, 17.5.2005., 4. lpp.