L 114/26
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
12.4.2022.
(22)
Lai apmierinātu ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam vajadzības, tostarp īstenotu tīkla Natura 2000 un zaļās infrastruktūras investīciju prioritātes, Komisija ir aplēsusi, ka dabai paredzētiem izdevumiem būtu jāatvēl vismaz 20 miljardi EUR gadā.
Lai to panāktu, būs jāpiesaista privātais un publiskais finansējums valstu un Savienības līmenī, tostarp ar dažādu programmu starpniecību.
(23)
Saskaņā ar Komisijas 2020. gada 14. oktobra paziņojumu “Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija – Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” 8.
VRP būtu jāatbalsta Savienības centieni veicināt pareizu ķimikāliju pārvaldību, izmantojot starptautisku sadarbību un partnerības, divpusējos, reģionālos un daudzpusējos forumos, kā arī sadarbībā ar trešām valstīm.
Savienība saskaņā ar starptautiskajām saistībām nodrošinās, tostarp vajadzības gadījumā grozot attiecīgos tiesību aktus, ka bīstamās ķimikālijas, kas ir aizliegtas Savienībā, netiek ražotas eksportam.
(24)
Gan Savienībā, gan visā pasaulē turpinās zemes un augsnes degradācija, kuras pamatā ir cilvēka darbība, piemēram, slikta zemes apsaimniekošana, zemes izmantošanas veida maiņa, neilgtspējīga lauksaimniecības prakse, zemes pamešana, piesārņojums, neilgtspējīga mežsaimniecības prakse un augsnes noslēgšana, un biodaudzveidības zuduma un klimata pārmaiņu dēļ, ko bieži vien papildina vēl arī citi faktori, tādējādi samazinot zemes un augsnes spēju nodrošināt ekosistēmu pakalpojumus un funkcijas.
(25)
Pasaules pārtikas sistēma, tostarp lauksaimniecība, zivsaimniecība un akvakultūra, joprojām ir viens no galvenajiem klimata pārmaiņu un vides degradācijas, tostarp globālās atmežošanas, virzītājspēkiem.
Savienībā ir jāpārveido Savienības pārtikas sistēma, lai nodrošinātu 8.
VRP prioritāro mērķu sasniegšanu.
(26)
Saskaņā ar starpvaldību zinātnes un politikas platformas biodaudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) 2020. gada 29. oktobra darbsemināra ziņojumu par biodaudzveidību un pandēmijām pandēmiju cēloņi ir tās pašas globālās vides izmaiņas, kas veicina biodaudzveidības zudumu un klimata pārmaiņas, tostarp zemes izmantošanas maiņa, lauksaimniecības ekspansija un intensifikācija, savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība un patēriņš, kā arī citi virzītājspēki.
Klimata pārmaiņas ir saistītas ar slimību parādīšanos un, iespējams, nākotnē izraisīs ievērojamu pandēmiju risku, savukārt biodaudzveidības zudums ir saistīts arī ar ainavu pārveidošanu un dažos gadījumos var palielināt jaunu slimību parādīšanās risku.
Saskaņā ar ziņojumu bezdarbības izmaksas lielā mērā pārsniedz izmaksas, kas rodas, īstenojot globālas stratēģijas pandēmiju novēršanai, kuru pamatā ir savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecības un zemes izmantošanas maiņas ierobežošana un pastiprināta uzraudzība saskaņā ar pieeju “Viena veselība”.
(27)
Covid-19 pandēmija, kas ir izraisījusi vēl nepieredzētu veselības un ekonomikas krīzi, ir vēlreiz parādījusi, ka politikas veidošanā ir svarīgi piemērot daudznozaru pieeju “Viena veselība”, kurā atzīts, ka cilvēku veselība ir atkarīga no vides stāvokļa un ir saistīta ar tā komponentiem un faktoriem, tostarp dzīvnieku veselību, un ka veselības apdraudējumu novēršanas darbībās ir jāņem vērā veselības un vides savstarpējo saikņu sarežģītība. 8.
VRP būtu jāpalīdz pilnībā integrēt pieeju “Viena veselība” visos politikas veidošanas līmeņos.
(28)
Virzība uz to, lai tiktu atzītas tiesības uz tīru, veselīgu un ilgtspējīgu vidi, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā Nr. 48/13, ir veicinošs nosacījums 8.
VRP prioritāro mērķu sasniegšanai.
(29)
Termins “ekosistēmas pieeja”, kas noteikts ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, ir sauszemes, ūdens un dzīvo resursu integrētas apsaimniekošanas stratēģija, kas veicina saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu taisnīgā veidā, lai palīdzētu panākt līdzsvaru starp minētās konvencijas trim mērķiem, proti, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, ilgtspējīgu izmantošanu un ieguvumu sadali.
(30)
Saskaņā ar EVA ziņojumu Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction (“Dabā balstīti risinājumi Eiropā – Politika, zināšanas un prakse attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un katastrofu riska mazināšanu”) dabā balstīti risinājumi, kas paredzēti, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu katastrofu risku, ir darbības, kuras ir saskaņā ar dabu un dabai labvēlīgas ar mērķi atjaunot un aizsargāt ekosistēmas un palīdzēt sabiedrībai pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei, kā arī palēnināt turpmāku sasilšanu, vienlaikus nodrošinot vairākus papildu ieguvumus.
Dabā balstītu risinājumu īstenošanai vajadzētu būt saskaņotai ar 8.
VRP prioritārajiem mērķiem.