L 114/26
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 4 12
(22)
siekdama patenkinti 2030 m.
ES biologinės įvairovės strategijos poreikius, įskaitant investavimo į tinklą „Natura 2000“ ir žaliąją infrastruktūrą prioritetus, Komisija nustatė, kad gamtos išlaidoms turėtų būti leista naudoti ne mažiau kaip 20 mlrd. EUR per metus.
Tam reikės sutelkti privatųjį ir viešąjį finansavimą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, be kita ko, pasitelkiant įvairias programas;
(23)
pagal 2020 m. spalio 14 d.
Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti.
Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ 8-ąja AVP turėtų būti remiamos Sąjungos pastangos skatinti patikimą cheminių medžiagų valdymą pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystes dvišaliuose, regioniniuose ir daugiašaliuose forumuose, taip pat bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.
Sąjunga, laikydamasi tarptautinių įsipareigojimų, užtikrins, kad Sąjungoje uždraustos pavojingos cheminės medžiagos nebūtų gaminamos eksportui, be kita ko, prireikus iš dalies pakeičiant atitinkamus teisės aktus;
(24)
tiek Sąjungoje, tiek pasaulyje žemės ir dirvožemio būklė ir toliau blogėja dėl įvairios žmogaus veiklos, pvz., prastos žemėtvarkos, žemės naudojimo paskirties keitimo, netvarios ūkininkavimo praktikos, žemės užleidimo, taršos, netvarios miškininkystės praktikos ir dirvožemio sandarinimo, ir dėl biologinės įvairovės nykimo ir klimato kaitos, kurią dažnai papildo kiti veiksniai, todėl mažėja žemės ir dirvožemio pajėgumas užtikrinti ekosistemines paslaugas ir funkcijas;
(25)
pasaulinė maisto sistema, įskaitant žemės ūkį, žuvininkystę ir akvakultūrą, tebėra vienas iš pagrindinių klimato kaitos ir aplinkos būklės blogėjimo, įskaitant pasaulinį miškų naikinimą, veiksnių.
Siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 8-osios AVP prioritetiniai tikslai, Sąjungoje reikia pertvarkyti Sąjungos maisto sistemą;
(26)
Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos (IPBES) 2020 m. spalio 29 d. seminaro ataskaitos dėl biologinės įvairovės ir pandemijų duomenimis, pagrindinės pandemijų priežastys yra tie patys visuotiniai aplinkos pokyčiai, kurie lemia biologinės įvairovės nykimą ir klimato kaitą, įskaitant žemės naudojimo paskirties keitimą, žemės ūkio plėtrą ir intensyvėjimą bei kitus veiksnius.
Klimato kaita taip pat prisidėjo prie ligų atsiradimo ir ateityje gali sukelti reikšmingą pandemijų riziką, tuo tarpu biologinės įvairovės nykimas taip pat susijęs su kraštovaizdžių pokyčiais ir kai kuriais atvejais gali lemti didesnę naujų ligų riziką.
Ataskaitoje teigiama, kad neveikimo kaina gerokai nusveria pasaulinių pandemijų prevencijos strategijų, kuriomis siekiama sumažinti prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais bei žemės naudojimo paskirties keitimą, ir gerinti priežiūrą pagal koncepciją „Viena sveikata“, įgyvendinimo sąnaudas;
(27)
COVID-19 pandemija, sukėlusi precedento neturinčią sveikatos ir ekonomikos krizę, dar kartą parodė, kad formuojant politiką svarbu laikytis daugiasektorės koncepcijos „Viena sveikata“, pagal kurią pripažįstama, kad žmogaus sveikata priklauso nuo aplinkos būklės ir yra susijusi su jos komponentais ir faktoriais, įskaitant gyvūnų sveikatą, ir kad įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama pašalinti grėsmę sveikatai, reikia atsižvelgti į sveikatos ir aplinkos tarpusavio ryšio sudėtingumą.
8-ąja AVP turėtų būti prisidedama prie visapusiško koncepcijos „Viena sveikata“ integravimo į visus politikos formavimo lygmenis;
(28)
pažanga siekiant pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 48/13, yra būtina sąlyga siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų;
(29)
sąvoka „ekosisteminis metodas“ yra įtvirtinta JT biologinės įvairovės konvencijoje kaip integruoto žemės, vandens ir gyvųjų išteklių valdymo strategija, kuria teisingai skatinamas šių išteklių išsaugojimas ir tvarus naudojimas, siekiant padėti pasiekti pusiausvyrą tarp trijų Konvencijos tikslų – biologinės įvairovės išsaugojimo, tvaraus naudojimo ir dalijimosi nauda;
(30)
pasak EAA ataskaitos „Gamtos procesais pagrįsti sprendimai Europoje: prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo politika, žinios ir praktika“ (angl. „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction“) nuomone, gamtos procesais pagrįsti prisitaikymo prie klimato kaitos ir nelaimių rizikos mažinimo sprendimai – tai veiksmai, kurie vykdomi kartu su gamtos procesais ir juos sustiprina siekiant atkurti ir apsaugoti ekosistemas ir padėti visuomenei prisitaikyti prie klimato kaitos poveikio ir sulėtinti tolesnį atšilimą, kartu užtikrinant daugybę papildomos naudos.
Gamtos procesais pagrįstų sprendimų įgyvendinimas turėtų derėti su 8-osios AVP prioritetiniais tikslais;