2022 4 12
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
L 114/23
taip pat padaryta išvada, kad įgyvendinant 7-ąją AVP galėjo būti labiau atsižvelgta į socialinius klausimus, remiantis esamomis aplinkos ir socialinės politikos sąsajomis, pvz., kalbant apie poveikį pažeidžiamoms grupėms, darbo vietoms, socialinei įtraukčiai ir nelygybei.
Be to, Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad nepaisant vis didėjančio aplinkosaugos tikslų užmojo daugybėje politikos sričių, išlaidos aplinkos apsaugai Sąjungoje daugelį metų nesikeitė (apie 2 % BVP) ir kad neįgyvendinus aplinkosaugos teisės aktų Sąjungos ekonomika kasmet patiria apie 55 mlrd. EUR išlaidų sveikatos priežiūrai ir tiesioginių aplinkos apsaugos išlaidų.
Komisijos ataskaitoje pažymėta, kad 7-osios AVP įgyvendinimas galėjo būti sustiprintas tvirtesniu stebėsenos mechanizmu;
(4)
remiantis Europos aplinkos agentūros (EAA) ataskaita „Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva.
Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“ (angl. The European environment – state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe („SOER 2020“)), Sąjunga turi išskirtinę galimybę per ateinantį dešimtmetį imtis pasaulio lyderės vaidmens tvarumo srityje, spręsdama neatidėliotinus su tvarumu susijusius iššūkius, kuriems būtini sisteminiai sprendimai.
Sisteminiai pokyčiai reiškia esminius, transformacinius ir kompleksinius pokyčius, dėl kurių iš esmės keičiasi ir yra perorientuojami sisteminiai tikslai, paskatos, technologijos, socialinė praktika ir normos, taip pat žinių sistemos ir valdymo metodai.
Kaip nurodyta ataskaitoje „SOER 2020“, vienas iš svarbiausių veiksnių, lemiančių nuolatines Europos aplinkos ir tvarumo problemas, yra neatsiejamai susijęs su ekonomine veikla ir gyvenimo būdu, visų pirma su socialinėmis sistemomis, tenkinančios tokius europiečių poreikius kaip maistas, energija ir judumas.
Užtikrinus politikos suderinamumą su esama aplinkos politika ir ją visiškai įgyvendinus, Europa galėtų daug nuveikti, kad pasiektų savo aplinkos apsaugos tikslus iki 2030 m. ir įgyvendintų JT darbotvarkę iki 2030 m. bei savo DVT;
(5)
Komisija reagavo į ataskaitoje „SOER 2020“ nustatytas problemas priimdama 2019 m. gruodžio 11 d. komunikatą „Europos žaliasis kursas“ - naują ekonomikos augimo strategiją, pagal kurią įgyvendinama dvejopa žalioji ir skaitmeninė pertvarka padės Sąjungai tapti teisinga ir klestinčia visuomene su tvaria, konkurencinga, neutralizuoto poveikio klimatui ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomika ir apsaugoti, tausoti bei didinti Sąjungos gamtinį kapitalą kartu gerinant dabartinių ir būsimų kartų gyvenimo kokybę.
Reikėtų teikti pirmenybę sparčiam klimato ir aplinkosaugos tikslų įvykdymui kartu apsaugant žmonių sveikatą ir gerovę nuo aplinkosauginių rizikos veiksnių ir poveikio bei užtikrinant teisingą ir įtraukią pertvarką.
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1119 (5) teisėje įtvirtintas Sąjungos tikslas ne vėliau kaip iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui;
(6)
2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties Europos Parlamentas pabrėžė, kad labai svarbu nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, ir paragino Komisiją imtis konkrečių veiksmų, be kita ko, užtikrinant, kad visi atitinkami būsimi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir biudžeto būtų visiškai suderinti su tikslu užtikrinti, kad visuotinis atšilimas nesiektų 1,5 °C, ir kad jie neprisidėtų prie biologinės įvairovės nykimo, ir šalinant dabartinės Sąjungos politikos neatitikimus kritinės klimato ir aplinkos padėties atžvilgiu, visų pirma vykdant plataus masto žemės ūkio, prekybos, transporto, energetikos ir infrastruktūros investicijų politikos reformą;
(7)
Europos žaliuoju kursu yra grindžiamas ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“, kuriuo skatinamos investicijos į pagrindinius žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sektorius atsparumui didinti, ekonomikai plėtoti ir darbo vietoms kurti teisingoje ir įtraukioje visuomenėje.
Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kurią naudojant kartu su 2021–2027 m.
Sąjungos biudžetu bus gaivinama nuo COVID-19 krizės nukentėjusi Sąjungos ekonomika, taip pat grindžiama komunikate dėl Europos žaliojo kurso nustatytais prioritetiniais tikslais.
Be to, įgyvendinant visas iniciatyvas pagal ekonomikos gaivinimo planą „Next Generation ES“, kai tinkama, turi būti laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 (6) („Taksonomijos reglamentas“) 17 straipsnyje.
Ekonomikos gaivinimo planas „Next Generation ES“ suteikia svarbią galimybę paspartinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ir aplinkos apsaugos;
(5) 2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).
(6) 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/852 dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/2088 (OL L 198, 2020 6 22, p. 13).