2022.4.12.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 114/113
4.
megjegyzés – Egyes mezőgazdasági árukra vonatkozó általános rendelkezések
4.1.
Azokat a 6., a 7., a 8., a 9., a 10. és a 12.
árucsoport, valamint a 2401 vámtarifaszám alá tartozó mezőgazdasági árukat, amelyeket az EGT-ben termesztenek vagy takarítanak be, az EGT-ből származónak kell tekinteni akkor is, ha behozott vetőmagokból, hagymákból, gyökértörzsből, dugványokból, oltványokból, hajtásokból, rügyekből vagy egyéb élő növényrészekből termesztik őket.
4.2.
Azokban az esetekben, amikor a nem származó cukor adott terméken belüli aránya nem haladhat meg bizonyos határértékeket, e határértékek kiszámításához a 1701 vámtarifaszám (szacharóz) és a 1702 vámtarifaszám (pl. gyümölcscukor, szőlőcukor, tejcukor, malátacukor, izoglükóz vagy invertcukor) alá tartozó, a végtermék előállításához és a végtermékbe beledolgozott nem származó termékek előállításához felhasznált cukrok tömegét kell figyelembe venni.
5.
megjegyzés – Egyes textiltermékek vonatkozásában használt kifejezések
5.1.
A listában használt »természetes szál« kifejezés a nem mesterséges vagy nem szintetikus szálakra vonatkozik.
A kifejezés jelentése a fonást megelőző szakaszokra korlátozódik, beleértve a hulladékot is, és – eltérő rendelkezés hiányában – tartalmazza a kártolt, fésült vagy másként feldolgozott, de nem fonott szálakat is.
5.2.
A »természetes szál« fogalma a 0511 vámtarifaszám alá tartozó lószőrt, az 5002 és az 5003 vámtarifaszám alá tartozó selymet, továbbá az 5101–5105 vámtarifaszám alá tartozó gyapjúszálat és finom vagy durva állati szőrt, az 5201–5203 vámtarifaszám alá tartozó pamutszálat, valamint az 5301–5305 vámtarifaszám alá tartozó egyéb növényi szálakat foglalja magában.
5.3.
A listán szereplő »textilpép«, »vegyi anyagok« és »papíripari rostanyag« kifejezések a mesterséges, szintetikus vagy papírszálak vagy -fonalak előállítására felhasználható, nem az 50–63.
árucsoportba besorolt anyagok megnevezésére szolgálnak.
5.4.
A listában szereplő »vágott műszál« kifejezés az 5501–5507 vámtarifaszám alá tartozó szintetikus vagy mesterséges fonókábel, vágott szál vagy hulladék megjelölésére szolgál.
5.5.
A nyomás (szövéssel, kötéssel/hurkolással, tűzéssel vagy pelyhesítéssel kombinálva) olyan technika, amellyel szitanyomás, görgős nyomtatás, digitális nyomtatás vagy transzfer technikák segítségével egy állandó jelleggel rendelkező textil szubsztrátumnak objektív módon értékelhető jellemzőket – például színt, kialakítást vagy műszaki tulajdonságokat – lehet átadni.
5.6.
A nyomás (önálló műveletként) olyan technika, amellyel szitanyomás, görgős nyomtatás, digitális nyomtatás vagy transzfer technikák segítségével és azokhoz társuló legalább két előkészítő vagy befejező művelettel (pl. mosással, fehérítéssel, mercerezéssel, hőrögzítéssel, bolyhozással, mángorlással, zsugorodásmentesítéssel, tartós kikészítéssel, avatással, impregnálással, javítással és csomóeltávolítással) egy állandó jelleggel rendelkező textil szubsztrátumnak objektív módon értékelhető jellemzőket – például színt, kialakítást vagy műszaki tulajdonságokat – lehet átadni, azzal a feltétellel, hogy az összes felhasznált anyag értéke nem haladhatja meg a termék gyártelepi árának 50 %-át.
6.
megjegyzés – A textilanyagok keverékéből készülő termékekre alkalmazandó tűréshatárok
6.1.
Ahol a lista egy termékkel kapcsolatban erre a megjegyzésre hivatkozik, a 3. oszlopban meghatározott feltételek nem alkalmazandók az említett termék előállítása során felhasznált, együttesen a felhasznált textilalapanyagok teljes tömegének legfeljebb 15 %-át kitevő textilalapanyagokra.
(Lásd még a 6.3. és a 6.4. megjegyzést.)
6.2.
A 6.1. megjegyzésben említett tűréshatárt azonban csak a kevert, két vagy több textilalapanyagból készült termékek esetében lehet alkalmazni.
A textilalapanyagok a következők: –
selyem,
–
gyapjú,
–
durva állati szőr,
–
finom állati szőr,
–
lószőr,
–
pamut,