12.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
L 114/27
(31)
Izračun prirodnog kapitala, alat kojim se na različite načine mjere promjene u zalihama prirodnog kapitala i kojim se u sustave za izračune i izvješćivanje integrira vrijednost usluga ekosustava, trebao bi pomoći u mjerenju napretka u ostvarivanju ambicioznih ciljeva i mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova te za zaštitu i obnovu bioraznolikosti, koje ne može zamijeniti.
(32)
Morski i obalni ekosustavi, kao što su mangrovi, koraljni grebeni, slane močvare i livade morske trave, propadaju i uništavaju se zbog štetnih praksi, onečišćenja i procesa kao što su eutrofikacija i zakiseljavanje, što utječe na bioraznolikost koju podržavaju te na usluge i funkcije ekosustava koje pružaju te na njihovu sposobnost da djeluju kao ponori ugljika.
Potrebno je hitno djelovati kako bi se zaštitili i obnovili morski i obalni ekosustavi, uključujući morsko dno.
Zaštita i očuvanje oceana globalni je izazov i zajednička odgovornost te je potrebno podići svijest i poboljšati znanje o oceanima kako bi se potaknulo donošenje i provedba učinkovitih mjera na svim razinama društva i kod svih dionika u društvu.
(33)
Očekuje se da će se uništavanje okoliša i štetni učinci klimatskih promjena još povećati u sljedećim godinama, što će najviše osjetiti zemlje u razvoju i ranjivo stanovništvo.
Kako bi se pomoglo u jačanju otpornosti i poduprli napori trećih zemalja u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima te zaštitila bioraznolikost, financijskom pomoći Unije i država članica trećim zemljama trebalo bi promicati UN-ov Program 2030., Pariški sporazum i globalni okvir Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti nakon 2020., a ta bi pomoć trebala biti u skladu s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš.
Nadalje, Unija i države članice također bi trebale osigurati da se Pariški sporazum i drugi međunarodni sporazumi o klimi i okolišu provode na način koji odražava načela pravednosti i zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti te mogućnosti, kako je utvrđeno i u članku 2. stavku 2.
Pariškog sporazuma.
(34)
Zelena diplomacija i poboljšana suradnja s trećim zemljama, uključujući zemlje u razvoju, te potpora dobrom globalnom upravljanju u području okoliša, uključujući promicanje pristupa informacijama, sudjelovanje javnosti u odlučivanju i pristup pravosuđu u pitanjima okoliša, ključni su za postizanje ciljeva održivog razvoja te okolišnih i klimatskih ciljeva Unije.
Također je ključno osigurati sinergije i usklađenost svih unutarnjih i vanjskih politika Unije, uključujući trgovinske politike i sporazume, te poštovanje načela usklađenosti politika za održivi razvoj.
(35)
Budući da je politika u području okoliša vrlo decentralizirana, mjere za postizanje prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš trebalo bi poduzeti na različitim razinama upravljanja, to jest na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, s pristupom višerazinskom upravljanju koji se temelji na suradnji.
Od ključne su važnosti učinkovito praćenje, provedba, izvršenje i odgovornost, a kako bi se osigurala usklađenost politika, potrebno je djelotvorno upravljanje.
Trebalo bi ojačati integrirani pristup razvoju i provedbi politika kako bi se ostvarile najveće moguće sinergije između okolišnih, socijalnih i gospodarskih ciljeva uz sustavan pregled i prema potrebi ocjenu potencijalnih kompromisa među njima, kao i sustavnu evaluaciju potreba ranjivih i marginaliziranih skupina.
Tim integriranim pristupom trebale bi se zadovoljiti posebne potrebe svih regija, uključujući urbana i ruralna područja te najudaljenije regije.
Nadalje, pristup informacijama o okolišu, sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i pristup pravosuđu, uključujući transparentnu suradnju s javnim tijelima i među njima na svim razinama donošenja odluka, s nevladinim akterima i širom javnosti u skladu s Konvencijom o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (9) („Aarhuška konvencija”) važni su za osiguravanje uspjeha Osmog programa djelovanja za okoliš.
(36)
Komisija bi trebala procijeniti koliko su Unija i države članice napredovale u postizanju prioritetnih ciljeva iz Osmog programa djelovanja za okoliš u kontekstu pravednog i uključivog prelaska na održivost, dobrobit i otpornost unutar granica planeta.
To je u skladu s pozivima čelnika država ili vlada država članica u Izjavi iz Porta, Vijeća u njegovim zaključcima od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti i Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora u njegovu dokumentu za razmatranje pod naslovom „Prema održivoj Europi do 2030.” na mjerenje gospodarskih rezultata i društvenog napretka izvan okvira BDP-a te na prelazak prema upotrebi „dobrobiti” za usmjeravanje politike, što podržava i OECD.
(9) SL L 124, 17.5.2005., str.
4.