L 114/26
HR
Službeni list Europske unije
12.4.2022.
(22)
Kako bi se ispunili zahtjevi iz Strategije EU-a za bioraznolikost za 2030., među ostalim u pogledu investicijskih prioriteta za mrežu Natura 2000 i zelenu infrastrukturu, Komisija je procijenila da bi za prirodu trebalo izdvojiti najmanje 20 milijardi EUR godišnje.
Za to će biti potrebno mobilizirati privatno i javno financiranje na nacionalnoj razini i razini Unije, među ostalim putem niza različitih programa.
(23)
U skladu s Komunikacijom Komisije od 14. listopada 2020. pod naslovom „Strategija održivosti u području kemikalija Prelazak na netoksični okoliš”, Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi podupirati napore Unije u promicanju dobrog upravljanja kemikalijama kroz međunarodnu suradnju i partnerstva, na bilateralnim, regionalnim i multilateralnim forumima te u suradnji s trećim zemljama.
U skladu s međunarodnim obvezama, Unija će osigurati da se opasne kemikalije zabranjene u Uniji ne proizvode za izvoz, među ostalim, izmjenom relevantnog zakonodavstva, prema potrebi.
(24)
I u Uniji i u svijetu zemljišta i tlo kontinuirano trpe degradaciju zbog velikog niza ljudskih aktivnosti, kao što su loše upravljanje zemljištem, prenamjena zemljišta, neodržive poljoprivredne prakse, napuštanje zemljišta, onečišćenje, neodržive šumarske prakse i brtvljenje tla, te zbog gubitka bioraznolikosti i klimatskih promjena, a često su prisutni i drugi čimbenici, što smanjuje njihove kapacitete za pružanje usluga i funkcija ekosustava.
(25)
Globalni prehrambeni sustav, uključujući poljoprivredu, ribarstvo i akvakulturu, i dalje je jedan od ključnih pokretača klimatskih promjena i uništavanja okoliša, uključujući globalno krčenje šuma.
Kako bi se u Uniji osiguralo postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš, potrebna je preobrazba prehrambenog sustava Unije.
(26)
Prema izvješću s radionice Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) o bioraznolikosti i pandemijama od 29. listopada 2020., temeljni uzroci pandemija iste su one globalne promjene u okolišu koje uzrokuju gubitak bioraznolikosti i klimatske promjene, uključujući prenamjenu zemljišta, proširenje i intenziviranje poljoprivrede, trgovinu divljom faunom i florom i njihovu konzumaciju te druge čimbenike.
Klimatske promjene povezane su s pojavom bolesti i vjerojatno će u budućnosti uzrokovati znatan rizik od pandemija, dok je gubitak bioraznolikosti također povezan s preobrazbom krajolika te u nekim slučajevima može dovesti do povećanog rizika od pojave novih bolesti.
Prema izvješću, trošak nedjelovanja znatno premašuje trošak provedbe globalnih strategija za sprečavanje pandemija, koje se temelje na smanjenju trgovine divljom faunom i florom i prenamjeni zemljišta te povećanju nadzora u okviru pristupa „Jedno zdravlje”.
(27)
Pandemija bolesti COVID-19, koja je dovela do dosad neviđene zdravstvene i gospodarske krize, ponovno je pokazala da je u donošenju politika važno primjenjivati višesektorski pristup „Jedno zdravlje”, kojim se uvažava da ljudsko zdravlje ovisi o stanju okoliša i da je povezano s njegovim sastavnim dijelovima i čimbenicima, uključujući zdravlje životinja, te da se mjerama za suzbijanje prijetnji zdravlju treba uzeti u obzir složenost međuodnosa zdravlja i okoliša.
Osmi program djelovanja za okoliš trebao bi doprinijeti potpunoj integraciji pristupa „Jedno zdravlje” na svim razinama donošenja politika.
(28)
Napredak prema priznavanju prava na čist, zdrav i održiv okoliš, kako je navedeno u Rezoluciji 48/13 Vijeća za ljudska prava Ujedinjenih naroda, preduvjet je za postizanje prioritetnih ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš.
(29)
Pojam „pristup na temelju ekosustava” uveden je Konvencijom UN-a o biološkoj raznolikosti kao strategija za integrirano upravljanje kopnenim, vodnim i živim resursima kojom se promiče očuvanje i održivo korištenje na pravedan način kako bi se pomoglo postići ravnotežu između tri cilja te konvencije, odnosno očuvanja, održivog korištenja i raspodjele dobrobiti biološke raznolikosti.
(30)
Prema izvješću EEA-a pod naslovom Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction („Prirodna rješenja u Europi: politika, znanje i praksa za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa”), prirodna rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama i smanjenje rizika od katastrofa mjere su kojima se podupire i poboljšava priroda kako bi se obnovili i zaštitili ekosustavi te kako bi se pomoglo društvu da se prilagodi učincima klimatskih promjena i uspori daljnje zagrijavanje, uz istodobno pružanje višestrukih dodatnih koristi.
Provedba prirodnih rješenja trebala bi biti usklađena s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš.