12.4.2022.
HR
Službeni list Europske unije
L 114/23
programu djelovanja za okoliš mogla više uzeti u obzir socijalna pitanja, na temelju postojećih poveznica između okoliša i socijalne politike, primjerice u pogledu učinka na ranjive skupine, radna mjesta, socijalnu uključenost i nejednakost.
Nadalje, u izvješću Komisije navedeno je da je potrošnja na zaštitu okoliša u Europi dugi niz godina ostala nepromijenjena (oko 2 % BDP-a) unatoč sve ambicioznijim ciljevima zaštite okoliša u mnogim područjima politika te da, zbog neprovođenja zakonodavstva o okolišu, gospodarstvo Unije svake godine snosi oko 55 milijardi EUR zdravstvenih troškova i izravnih troškova povezanih s okolišem.
U izvješću Komisije navedeno je da je snažniji mehanizam praćenja mogao omogućiti bolju provedbu Sedmog programa djelovanja za okoliš.
(4)
Prema izvješću Europske agencije za okoliš (EEA) pod naslovom „Europsko izvješće o okolišu – stanje i izgledi 2020.: znanje za prelazak na održivu Europu” („SOER 2020.”), Unija u sljedećem desetljeću ima jedinstvenu priliku postati globalni predvodnik u području održivosti suočavanjem s glavnim izazovima održivosti koji zahtijevaju sustavna rješenja.
Sustavna promjena podrazumijeva temeljni, transformativni i međusektorski oblik promjene koji podrazumijeva velike pomake i preusmjeravanje u pogledu ciljeva sustava, poticaja, tehnologija, društvenih praksi i normi te u pogledu sustava znanja i pristupa upravljanju.
Kako je navedeno u SOER-u 2020., jedan od najvažnijih čimbenika stalnih izazova u Europi u pogledu okoliša i održivosti jest činjenica da su oni neraskidivo povezani s gospodarskim djelatnostima i načinom života, a posebno sa sustavima unutar društva koji Europljanima osiguravaju ono što im je nužno, kao što su hrana, energija i mobilnost.
Osiguravanjem usklađenosti politika s postojećim politikama u području okoliša i punom provedbom tih okolišnih politika Europa bi postigla znatan napredak u ostvarenju svojih ciljeva do 2030. te u ostvarenju UN-ova Programa 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja.
(5)
Komisija je odgovorila na izazove utvrđene u SOER-u 2020. donošenjem komunikacije od 11. prosinca 2019.
pod naslovom „Europski zeleni plan”, nove strategije rasta za paralelnu zelenu i digitalnu tranziciju, čiji je cilj da Unija postane pravedno i prosperitetno društvo s održivim, konkurentnim, klimatski neutralnim i resursno učinkovitim gospodarstvom te da se zaštiti, sačuva i poveća prirodni kapital Unije uz istodobno unapređenje kvalitete života sadašnjih i budućih generacija.
Prioritet bi trebalo biti brzo postizanje klimatskih i okolišnih ciljeva uz istodobnu zaštitu zdravlja i dobrobiti ljudi od okolišnih rizika i učinaka te osiguravanje pravedne i uključive tranzicije.
Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (5) u pravo EU-a ugrađen je cilj da Unija najkasnije do 2050.
postane klimatski neutralna.
(6)
U svojoj rezoluciji od 28. studenoga 2019.
o klimatskoj i okolišnoj krizi Europski parlament istaknuo je da su potrebne hitne i ambiciozne mjere te pozvao Komisiju na konkretno djelovanje, među ostalim osiguravanjem potpune usklađenosti svih relevantnih budućih zakonodavnih i proračunskih prijedloga s ciljem ograničavanja globalnog zatopljenja na razinu ispod 1,5 °C i osiguravanjem da se tim prijedlozima ne doprinosi gubitku bioraznolikosti te rješavanjem problema nedosljednosti trenutačnih politika Unije u području klimatske i okolišne krize, osobito u sklopu dalekosežne reforme njezine politike ulaganja u poljoprivredu, trgovinu, promet, energetiku i infrastrukturu.
(7)
Na europskom zelenom planu temelji se plan oporavka NextGenerationEU, kojim se promiču ulaganja u ključne sektore za zelenu i digitalnu tranziciju, kako bi se izgradila otpornost, ostvario rast i otvaranje radnih mjesta u pravednom i uključivom društvu.
Mehanizam za oporavak i otpornost, koji će zajedno s proračunom Unije za razdoblje 2021.–2027. pokretati gospodarski oporavak Unije od krize uzrokovane bolešću COVID-19, također se temelji na prioritetnim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu.
Nadalje, u svim inicijativama u okviru plana oporavka NextGenerationEU trebalo bi se, kada je to primjenjivo, poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu”, kako je utvrđeno u članku 17.
Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (6) (Uredba o taksonomiji).
Plan oporavka NextGenerationEU pruža važnu priliku za ubrzanje tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i zaštiti okoliša.
(5) Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).
(6) Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020.
o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).