12.4.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 114/23
ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä muihin politiikan aloihin ei ole edistytty riittävästi.
Siinä todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa olisi voitu käsitellä enemmän sosiaalisia ongelmia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan olemassa olevien yhteyksien pohjalta muun muassa haavoittuviin ryhmiin, työpaikkoihin, sosiaaliseen osallistamiseen ja eriarvoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen osalta.
Lisäksi komission kertomuksessa todetaan, että vaikka ympäristötavoitteet ovat monilla politiikan aloilla yhä kunnianhimoisempia, ympäristönsuojelun menot ovat pysyneet suhteellisen vakaina Euroopassa useita vuosia (noin kahdessa prosentissa BKT:stä) ja että ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuu unionin taloudelle vuosittain noin 55 miljardin euron kustannukset terveyskustannuksina ja suorina ympäristöön kohdistuvina kustannuksina.
Komission raportissa huomautettiin, että seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanoa olisi voitu tehostaa vahvemmalla seurantamekanismilla.
(4)
Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ’SOER 2020 -raportti’, mukaan seuraavalla vuosikymmenellä unionilla on ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa globaalia johtajuutta kestävyysasioissa ja tarttua systeemisiä ratkaisuja vaativiin kiireellisiin kestävyyshaasteisiin.
Systeeminen muutos tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee suuria käänteitä järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa, tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa sekä niiden uudelleen suuntaamista.
Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan, yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan jatkuvien ympäristöön ja kestävyyteen liittyvien haasteiden taustalla on se, että ne liittyvät erottamattomasti taloudelliseen toimintaan ja elämäntapoihin, erityisesti yhteiskuntajärjestelmiin, jotka tuottavat eurooppalaisille välttämättömyyshyödykkeitä, kuten elintarvikkeita, energiaa ja liikkumispalveluita.
Varmistamalla toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus nykyisten ympäristöpolitiikkojen kanssa ja näiden täysimääräinen täytäntöönpano edistettäisiin merkittävästi Euroopan vuoteen 2030 ulottuvien ympäristötavoitteiden saavuttamista ja YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista.
(5)
Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa komission tiedonannossa esitetään komission vastaus SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin uutena kasvustrategiana vihreää ja digitaalista siirtymää varten; sen tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on kestävä, kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas, sekä unionin luonnonpääoman suojelu, hoitaminen ja lisääminen samalla nykyisten ja tulevien sukupolvien elämänlaatua parantamalla.
Etusijalla olisi oltava ilmasto- ja ympäristötavoitteiden nopea saavuttaminen samalla, kun suojellaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristö­ riskeiltä ja -vaikutuksilta sekä taataan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/1119 (5) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä.
(6)
Euroopan parlamentti korosti 28 päivänä marraskuuta 2019 hyväksymässään päätöslauselmassa ilmasto- ja ympäristöhätätilasta, että välittömät ja kunnianhimoiset toimet ovat ratkaisevan tärkeitä ja kehotti komissiota ryhtymään konkreettisiin toimiin kuten varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5 celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, ja puuttumaan unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristö­ hätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin etenkin uudistamalla kauaskantoisesti maatalous-, kauppa-, liikenne-, energia- ja infrastruktuuri-investointipolitiikkaansa.
(7)
Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja vihreän ja digitaalisen siirtymän kannalta tärkeimpiin aloihin, jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja luoda kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa.
Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä covid-19-kriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin.
Lisäksi kaikissa NextGenerationEU-elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa noudatetaan soveltuvissa tapauksissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (6), jäljempänä ’luokitusjärjestelmäasetus’, 17 artiklassa vahvistettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta.
NextGenerationEUelpymissuunnitelma tarjoaa merkittävän tilaisuuden nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja tehostaa ympäristönsuojelua.
(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).
(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).