L 114/26
ET
Euroopa Liidu Teataja
12.4.2022
(22)
Selleks et täita ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2030 vajadusi, sealhulgas Natura 2000 ja rohelise taristu investeerimisprioriteete, on komisjoni hinnangul vaja loodusele tehtavateks kulutusteks eraldada vähemalt 20 miljardit eurot aastas.
See nõuab era- ja avaliku sektori vahendite kaasamist riigi ja liidu tasandil, sealhulgas mitmesuguste programmide kaudu.
(23)
Kooskõlas komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatisega „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia.
Mürgivaba keskkonna loomise suunas“ peaks kaheksas keskkonnaprogramm toetama liidu jõupingutusi edendada kemikaalide ohutut käitlemist rahvusvahelise koostöö ja partnerluste kaudu kahepoolsetel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel ning koostöös kolmandate riikidega.
Liit tagab kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega, et liidus keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks, ning muudab selleks vajaduse korral asjaomaseid õigusakte.
(24)
Nii liidus kui ka kogu maailmas halvendab pinnase ja mulla seisundit endiselt mitmesugune inimtegevus, nagu maa halb majandamine, maakasutuse muutmine, jätkusuutmatud põllumajandustavad, maa kasutamata jätmine, reostus, jätkusuutmatud metsandustavad ja mulla katmine, samuti elurikkuse vähenemine ja kliimamuutused, millega sageli kaasnevad muud tegurid, mis vähendavad pinnase ja mulla võimet pakkuda ökosüsteemi teenuseid ja funktsioone.
(25)
Ülemaailmne toidusüsteem, sealhulgas põllumajandus, kalandus ja vesiviljelus, on jätkuvalt üks peamisi kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise, sealhulgas ülemaailmse raadamise põhjustajaid.
Liidus on vaja toidusüsteem ümber kujundada, et tagada kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamine.
(26)
Vastavalt valitsustevahelise bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva teaduslik-poliitilise foorumi (IPBES) 29. oktoobri 2020. aasta aruandele elurikkuse ja pandeemiate kohta on pandeemiate peamised põhjused needsamad üleilmsed keskkonnamuutused, mis põhjustavad elurikkuse vähenemist ja kliimamuutusi, sealhulgas maakasutuse muutmine, põllumajanduse laiendamine ja intensiivistamine, looduslike liikidega kaubitsemine ja nende tarbimine ning muud tegurid.
Kliimamuutused on seotud haiguste tekkega ja põhjustavad tõenäoliselt tulevikus märkimisväärset pandeemiariski, samal ajal kui elurikkuse vähenemine on seotud ka maastike muutumisega ja võib mõnel juhul suurendada uute haiguste tekke riski.
Aruande kohaselt läheb tegevusetus oluliselt rohkem maksma kui selliste üleilmsete pandeemiate ennetamise strateegiad, mis põhinevad looduslike liikidega kaubitsemise ja maakasutuse muutmise vähendamisel ning terviseühtsuse põhimõtte kohase kontrolli suurendamisel.
(27)
COVID-19 pandeemia, mis on toonud kaasa enneolematu üleilmse tervise- ja majanduskriisi, on taas näidanud, kui oluline on kohaldada poliitikakujundamisel mitut sektorit hõlmavat terviseühtsuse põhimõtet, milles tunnistatakse, et inimeste tervis sõltub keskkonnaseisundist ja on seotud selle komponentide ja teguritega, sealhulgas loomatervisega, ning et terviseohtudega tegelemisel tuleb arvesse võtta tervise ja keskkonna vastastikuste seoste keerukust.
Kaheksas keskkonnaprogramm peaks aitama kaasa terviseühtsuse põhimõtte täielikule integreerimisele poliitikakujundamise kõigil tasanditel.
(28)
Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise eeltingimusena on vaja liikuda selles suunas, et tunnustataks õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, nagu on sätestatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 48/13.
(29)
Mõiste „ökosüsteemipõhine lähenemisviis“, mis on sätestatud ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, tähendab maa, vee ja elusressursside integreeritud majandamise strateegiat, millega edendatakse kaitset ja säästvat kasutamist õiglasel viisil, et aidata saavutada tasakaal nimetatud konventsiooni kolme eesmärgi vahel, nimelt elurikkuse kaitse, säästva kasutamise ja tulu jagamise vahel.
(30)
Vastavalt Euroopa Keskkonnaameti aruandele „Looduspõhised lahendused Euroopas: kliimamuutustega kohanemise ja katastroofiriski vähendamise poliitika, teadmised ja tavad“ on looduspõhised lahendused kliimamuutustega kohanemiseks ja katastroofiriski vähendamiseks meetmed, mis töötavad koos loodusega ja toetavad loodust, et taastada ja kaitsta ökosüsteeme ning aidata ühiskonnal kohaneda kliimamuutuste mõjuga ja aeglustada edasist soojenemist, tuues samal ajal mitmesugust lisakasu.
Looduspõhiste lahenduste rakendamine peaks toimuma kooskõlas kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkidega.