12.4.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 114/23
valdkondadesse lõimimisel ei ole piisavad.
Aruandes jõuti samuti järeldusele, et seitsmendas keskkonnaprogrammis oleks võidud rohkem arvesse võtta sotsiaalküsimusi, tuginedes olemasolevatele seostele keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahel, näiteks seoses mõjuga haavatavatele rühmadele, töökohtadele, sotsiaalsele kaasatusele ja ebavõrdsusele.
Lisaks märgiti komisjoni aruandes, et hoolimata üha ambitsioonikamatest keskkonnaalastest eesmärkidest paljudes poliitikavaldkondades on kulutused keskkonnakaitsele jäänud Euroopas paljude aastate jooksul samaks (ligikaudu 2 % SKPst) ning et keskkonnaalaste õigusaktide rakendamata jätmine läheb liidu majandusele igal aastal maksma ligikaudu 55 miljardit eurot tervisekuludes ja keskkonnale avalduvates otseses kuludes.
Komisjoni aruandes märgiti, et seitsmenda keskkonnaprogrammi rakendamist oleks saanud tugevdada jõulisema seiremehhanismiga.
(4)
Euroopa Keskkonnaameti aruande „Euroopa keskkond – seisund ja väljavaated 2020. aastal: teadmised kestlikule Euroopale üleminekuks“ (edaspidi „SOER 2020“) kohaselt on liidul ainulaadne võimalus asuda järgmisel kümnendil kestlikkusküsimustes maailmas juhtrolli, lahendades pakilisi süsteemseid lahendusi nõudvaid kestlikkusprobleeme.
Süsteemsed muutused hõlmavad põhimõttelisi, ümberkujundavaid ja paljusid valdkondi puudutavaid muutusi ning eeldavad suuri nihkeid ja ümberorienteerumist süsteemi eesmärkides, stiimulites, tehnoloogias, sotsiaalsetes tavades ja normides, samuti teadmussüsteemides ja juhtimismeetodites.
SOER 2020 järgi on Euroopa püsivate keskkonnaja kestlikkusprobleemide üheks kõige olulisemaks põhjuseks see, et need on lahutamatult seotud majandustegevuse ja elustiiliga, eelkõige ühiskondlike süsteemidega, mis täidavad eurooplaste selliseid esmavajadusi nagu toit, energia ja liikuvus.
Poliitikavaldkondade sidususe tagamine kehtiva keskkonnapoliitikaga ja selle täielik rakendamine viiks Euroopa oma 2030. aastaks sätestatud keskkonnaeesmärkide saavutamisele palju lähemale ning aitaks täita ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke.
(5)
Komisjon võttis SOER 2020s kindlaks tehtud probleemidega tegelemiseks 11. detsembril 2019. aasta vastu teatise „Euroopa roheline kokkulepe“, mis sisaldab rohe- ja digipööret toetava uue majanduskasvu strateegiat, mille eesmärk on kujundada liidus välja õiglane ja jõukas ühiskond, millel on kestlik, konkurentsivõimeline, kliimaneutraalne ja ressursitõhus majandus, ning kaitsta, säilitada ja suurendada liidu looduskapitali, parandades ühtlasi praeguste ja tulevaste põlvkondade elukvaliteeti.
Prioriteet peaks olema kliima- ja keskkonnaeesmärkide kiire saavutamine, kaitstes samal ajal inimeste tervist ja heaolu keskkonnariskide ja -mõju eest ning tagades õiglase ja kaasava ülemineku.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (5) on sätestatud liidu eesmärk saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus.
(6)
Oma 28. novembri 2019. aasta resolutsioonis kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta rõhutas Euroopa Parlament, et kiire ja ambitsioonikas tegutsemine on otsustava tähtsusega, ning nõudis tungivalt, et komisjon tegutseks sihipäraselt, sealhulgas tagades, et kõik tulevased seadusandlikud ja eelarve-ettepanekud oleksid kõigiti kooskõlas eesmärgiga hoida globaalne soojenemine alla 1,5 °C ning et need ei kiirendaks elurikkuse kadumist, samuti tegeledes vasturääkivustega liidu praeguses kliima- ja keskkonnaalast hädaolukorda käsitlevas poliitikas, eelkõige ulatuslikult reformides põllumajandus-, kaubandus-, transpordi-, energia- ja taristuinvesteeringute poliitikat.
(7)
Euroopa rohelisel kokkuleppel põhineb taasterahastu „NextGenerationEU“, millega edendatakse investeeringuid rohe- ja digipöörde jaoks esmatähtsatesse sektoritesse, et suurendada vastupanuvõimet ning luua majanduskasvu ja töökohti õiglases ja kaasavas ühiskonnas.
Taaste- ja vastupidavusrahastu, mis koos liidu 2021.–2027. aasta eelarvega aitab taastada liidu majandust COVID-19 kriisist, põhineb samuti Euroopa rohelises kokkuleppes seatud esmatähtsatel eesmärkidel.
Peale selle tuleb kõigis taasterahastu „NextGenerationEU“ kohastes algatustes järgida vajadusel põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (6) (taksonoomiamäärus) artiklis 17.
Taasterahastu „NextGenerationEU“ annab hea võimaluse kiirendada üleminekut kliimaneutraalsusele ja keskkonnakaitsele.
(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).
(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).