L 114/26
DA
Den Europæiske Unions Tidende
12.4.2022
(22)
For at opfylde behovene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, herunder investeringsprioriteterne for Natura 2000 og grøn infrastruktur, har Kommissionen vurderet, at der årligt bør bruges mindst 20 mia.
EUR på naturen.
Dette vil kræve mobilisering af private og offentlige midler på nationalt plan og EU-plan, herunder gennem en række forskellige programmer.
(23)
I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2020 med titlen »En kemikaliestrategi med bæredygtighed for øje På vej mod et giftfrit miljø«, bør det ottende miljøhandlingsprogram støtte Unionens bestræbelser på at fremme en forsvarlig forvaltning af kemikalier gennem internationalt samarbejde og partnerskaber i bilaterale, regionale og multilaterale fora samt i samarbejde med tredjelande.
Unionen vil i overensstemmelse med sine internationale tilsagn sikre, at farlige kemikalier, der er forbudt i Unionen, ikke fremstilles til eksport, herunder ved om nødvendigt at ændre relevant lovgivning.
(24)
Både i Unionen og globalt forringes jord og jordbund fortsat af en lang række menneskelige aktiviteter, såsom dårlig arealforvaltning, ændringer i arealanvendelsen, ikkebæredygtige landbrugsmetoder, opgivelse af landbrugsjord, forurening, ikkebæredygtige skovbrugsmetoder og arealbefæstelse, og som følge af tab af biodiversitet og klimaændringer, ofte kombineret med andre faktorer, hvorved jordens og jordbundens evne til at levere økosystem­ tjenester og -funktioner mindskes.
(25)
Det globale fødevaresystem, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, er fortsat en af de vigtigste drivkræfter bag klimaændringer og miljøforringelse, herunder global skovrydning.
Inden for Unionen er det nødvendigt at ændre fødevaresystemet for at sikre, at de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram virkeliggøres.
(26)
Ifølge workshop-rapporten om biodiversitet og pandemier af 29. oktober 2020 fra Den Mellemstatslige Videnspoli­ tikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) er de underliggende årsager til pandemier de selv samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelsen, et ekspanderende og stadigt mere intensivt landbrug, handel med og forbrug af vilde dyr og andre drivkræfter.
Klimaændringer har spillet en rolle for fremkomsten af sygdomme og vil sandsynligvis bevirke en betydelig risiko for fremtidige pandemier, mens tab af biodiversitet også hænger sammen med landskabsforandringer og i nogle tilfælde kan føre til en øget risiko for fremkomst af nye sygdomme.
Ifølge rapporten er omkostningerne ved at undlade at handle langt større end omkostningerne ved at gennemføre globale strategier til forebyggelse af pandemier ved at mindske handel med vilde dyr og ændringer af arealanvendelsen og øge One Healthovervågningen.
(27)
Covid-19-pandemien, som har medført en global sundhedsmæssig og økonomisk krise uden fortilfælde, har endnu en gang understreget vigtigheden af, at der ved udformningen af politikker anvendes den multisektorielle One Health-tilgang, som anerkender, at menneskers sundhed afhænger af miljøets tilstand og hænger sammen med dets forskellige komponenter og faktorer, herunder dyresundhed, og at de tiltag, der træffes til imødegåelse af sundhedstrusler, skal tage hensyn til det komplekse samspil mellem sundhed og miljø.
Det ottende miljøhand­ lingsprogram bør bidrage til fuld integration af One Health-tilgangen på alle trin i den politiske beslutningsproces.
(28)
Fremskridt i retning af anerkendelse af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø som fastsat i De Forenede Nationers Menneskerettighedsråds resolution 48/13 er en forudsætning for at virkeliggøre de prioriterede mål i det ottende miljøhandlingsprogram.
(29)
Begrebet »økosystembaseret tilgang«, som er fastsat i FN's konvention om den biologiske mangfoldighed, er en strategi for integreret forvaltning af jord, vand og levende ressourcer, som fremmer bevaring og bæredygtig udnyttelse på et retfærdigt grundlag med det formål at bidrage til at opnå en balance mellem konventionens tre målsætninger, nemlig bevaring og bæredygtig udnyttelse af den biologiske diversitet samt retfærdig fordeling af fordelene herved.
(30)
Ifølge EEA-rapporten »Naturbaserede løsninger i Europa: Politik, viden og praksis for tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion« er naturbaserede løsninger til tilpasning til klimaændringer og katastroferisiko­ reduktion tiltag, som arbejder sammen med og styrker naturen for at genoprette og beskytte økosystemer og hjælpe samfundet med at tilpasse sig klimaændringernes virkninger og bremse yderligere opvarmning, samtidig med at de giver en række yderligere fordele.
Implementeringen af naturbaserede løsninger bør være i overensstemmelse med det ottende miljøhandlingsprograms prioriterede mål.