12.4.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
L 114/23
konkluderede endvidere, at der i det syvende miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale anliggender ved at bygge videre på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, f.eks.
med hensyn til indvirkningen på sårbare grupper, jobskabelse, social integration og ulighed.
Desuden bemærkedes i Kommissionens rapport, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder i mange år er forblevet konstante i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia.
EUR i sundhedsudgifter og i direkte omkostninger for miljøet.
Det bemærkedes i Kommissionens rapport, at en stærkere overvågnings­ mekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.
(4)
Ifølge Det Europæiske Miljøagentur (EEA) i dets rapport »Europas miljø — tilstand og fremtidsudsigter 2020: viden om overgangen til et bæredygtigt Europa« (»SOER 2020«), er der en enestående mulighed for, at Unionen i det næste årti kan udvise globalt lederskab med hensyn til bæredygtighed ved at tackle de presserende udfordringer med hensyn til bæredygtighed, som kræver systemiske løsninger.
Systemisk forandring er en fundamental, transformativ og tværgående form for forandring, der indebærer store omstillinger og nyorientering af såvel systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksisser og normer som videnssystemer og styringstilgange.
Som anført i SOER 2020 er en af de vigtigste faktorer, som ligger til grund for Europas vedvarende miljømæssige og bæredygtig­ hedsmæssige udfordringer, at de er uløseligt forbundet med økonomiske aktiviteter og livsstil, navnlig de samfundssystemer, der forsyner europæerne med fornødenheder såsom mad, energi og mobilitet.
Sikring af politikkohærens med og fuld gennemførelse af eksisterende miljøpolitikker ville bringe Europa et langt stykke i retning af at nå dets miljømål frem til 2030 og opfylde FN's 2030-dagsorden og dens verdensmål.
(5)
Kommissionen reagerede på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020 ved at vedtage meddelelsen af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt«, en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en bæredygtig, konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi og at beskytte, bevare og øge Unionens naturkapital, samtidig med at de nuværende og fremtidige generationers livskvalitet højnes.
Hovedprioriteten bør være hurtigt at opnå klima- og miljømål, samtidig med at borgernes sundhed og trivsel beskyttes mod miljørelaterede trusler og konsekvenser, og der sikres en retfærdig og inklusiv omstilling.
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (5) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 fastsat.
(6)
I sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen understregede Europa-Parlamentet, at en øjeblikkelig og ambitiøs indsats er altafgørende, og opfordrede indtrængende Kommissionen til at træffe konkrete foranstaltninger, herunder ved at sikre at alle relevante fremtidige lovgivningsmæssige og budgetmæssige forslag er fuldt ud i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5 °C, samt at de ikke bidrager til tab af biodiversitet, og ved at adressere uoverensstemmelserne i de nuværende EU-politikker om klimaog miljøkrisen, navnlig gennem en vidtrækkende reform af politikkerne for landbrug, handel, transport, energi og infrastrukturinvestering.
(7)
Den europæiske grønne pagt ligger til grund for genopretningsplanen NextGenerationEU, som fremmer investeringer i de sektorer, der er centrale for den grønne og den digitale omstilling, for at opbygge modstands­ dygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund.
Genopretnings- og resiliensfa­ ciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter covid-19-krisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt.
Desuden skal alle initiativer under genopretningsplanen NextGenerationEU i relevant omfang respektere princippet om ikke at gøre væsentlig skade som fastsat i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (6) (»taksonomiforordningen«).
Genopretningsplanen NextGenerationEU giver en vigtig mulighed for at sætte større fart i omstillingen til klimaneutralitet og beskyttelsen af miljøet.
(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 af 30. juni 2021 om rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr.
401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (EUT L 243 af 9.7.2021, s. 1).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).