L 107 I/2
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
(6)
Tiesības piekļūt darba tirgum ir būtisks pagaidu aizsardzības aspekts.
Pieredze liecina, ka trešo valstu valstspiede­ rīgajiem un jo īpaši bēgļiem bieži vien ir jāuzņemas darbs, kas ir zemāks par viņu kvalifikācijas līmeni (5).
Vienkārša un ātra atzīšanas mehānisma nodrošināšana lielā mērā palīdz nodrošināt, ka cilvēki, kuriem ir pagaidu aizsardzība, var strādāt darbu, kuram viņi ir kvalificēti.
Tas veicina viņu integrāciju un ļauj labāk izmantot viņu prasmes, sniedzot labumu gan indivīdam, gan uzņēmējkopienai.
Tas arī nodrošina, ka cilvēki gūst attiecīgu pieredzi un prasmes pagaidu aizsardzības periodā, kas, atgriežoties izcelsmes valstī, rada pievienoto vērtību viņu kvalifikācijai.
(7)
Komisijas Rīcības plānā par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam (6) ir atzīts, ka trešās valstīs iegūtu kvalifikāciju atzīšanas atvieglošana un to salīdzināmības ar ES kvalifikācijām uzlabošana ir būtiska, lai ātrāk un taisnīgāk iekļautu bēgļus un migrantus darba tirgū.
Tajā arī atzīts, ka daudzi augsti izglītoti migranti un bēgļi, jo īpaši sievietes, ir pārāk kvalificēti veicamajam darbam, kas var izraisīt viņu prasmju pasliktināšanos.
Rīcības plāns mudina dalībvalstis nodrošināt, lai procedūras ārvalstu kvalifikāciju atzīšanai būtu ātras, taisnīgas, pārredzamas un pieņemamas cenas ziņā.
(8)
Ja dalībvalsts ir izvēlējusies reglamentēt kādu konkrētu profesiju (7), personām, kurām ir pagaidu aizsardzība, būs jāiegūst savu profesionālo kvalifikāciju atzīšana, lai veiktu algotu vai pašnodarbinātu reglamentētu darbību šajā profesijā.
Atkarībā no konkrētās dalībvalsts tas var ietvert, piemēram, dažādas veselības aprūpes, pedagogu, juridiskās, sociālās vai amatniecības profesijas.
Trešo valstu valstspiederīgo profesionālās kvalifikācijas atzīšana notiek valsts līmenī, piemērojot uzņēmējas dalībvalsts tiesību aktus un procedūras, ja vien nav spēkā starptautiski nolīgumi.
(9)
Attiecībā uz nereglamentētām profesijām nodarbinātības prasības nereglamentē tiesību akti, un tās var atšķirties no ļoti specifiskām līdz ļoti vispārīgām.
Attiecībā uz šādām profesijām nepastāv regulatīvi šķēršļi tādas personas nodarbināšanai, kuras kvalifikācijas nav atzītas, un nepastāv vienots process kvalifikāciju atzīšanai, lai varētu strādāt nereglamentētās profesijās (8).
(10)
Dažas dalībvalstis un reģioni saskaras ar darbinieku trūkumu vairākās profesijās rūpniecības ekosistēmās (9), tostarp vairākās reglamentētajās profesijās.
Profesionālo kvalifikāciju atzīšana var palīdzēt novērst dažus šādus trūkumus un panākt līdzsvarotāku darba tirgu.
(11)
Profesionālo kvalifikāciju atzīšana būtu jāpapildina ar sistēmu, kas ļauj praktizēt profesijas praksē, novērš birokrātiskus šķēršļus un sniedz konsultācijas tiem, kam tās vajadzīgas.
(12)
Cilvēkiem, kas bēg no kara, kvalifikāciju atzīšana nebūs viņu pirmā prioritāte.
Tomēr ir svarīgi sniegt norādes un pamatinformāciju, lai cilvēki to varētu izmantot, tiklīdz tā ir vajadzīga.
Papildus informācijai, ko sniedz dalībvalstis, Komisija ir izveidojusi tīmekļvietni “ES solidaritāte ar Ukrainu” (10).
(5) ESAO (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Parīze, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en.
(6) Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Rīcības plāns par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2027. gadam” (COM(2020) 758 final).
(7) Saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 3. panta 1. punkta a) apakšpunktu “regulēta profesija” ir: profesionāla darbība vai profesionālu darbību kopums, uz kuras sākšanu, veikšanu vai veikšanu kādā noteiktā veidā tieši vai netieši attiecas normatīvos vai administratīvos aktos paredzēta prasība par īpašas profesionālās kvalifikācijas esamību; jo īpaši par veikšanas veidu uzskata tāda profesionālā nosaukuma lietošanu, kuru normatīvie vai administratīvie akti atļauj lietot vienīgi personām ar noteiktu profesionālo kvalifikāciju.
(8) https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx (9) Piemēram, ir ziņots par šādu profesiju darbinieku trūkumu: santehniķi, aprūpes speciālisti, metinātāji, civilinženieri, vispārējās medicīniskās prakses ārsti, mūrnieki, elektriķi, grāmatveži un jumiķi. Sk.
European Labour Authority (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses, 2021. gada novembris, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20% 20surpluses%20report.pdf (10) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_lv