L 107 I/2
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.4.6.
(6)
A munkaerőpiachoz való hozzáférés joga az átmeneti védelem egyik kulcsfontosságú eleme.
A tapasztalatok azt mutatják, hogy a harmadik országbeli állampolgárok – és különösen a menekültek – gyakran kénytelenek a képesítési szintjüktől elmaradó munkát vállalni (5).
Egy egyszerű és gyors elismerési mechanizmus nagyban hozzájárul annak biztosításához, hogy az átmeneti védelemben részesülő személyek a képesítésüknek megfelelő munkakörben dolgozhassanak.
Ez megkönnyíti integrációjukat és a készségeik jobb kihasználásához vezet, ami az egyén és a befogadó közösség javát egyaránt szolgálja.
Egyúttal azt is biztosítja, hogy az érintettek az átmeneti védelem időtartama alatt megfelelő tapasztalatokra és készségekre tegyenek szert, ami növeli képesítésük értékét, amikor visszatérnek hazájukba.
(7)
A „Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra” című bizottsági cselekvési terv (6) elismeri, hogy a nem uniós országokban szerzett képesítések könnyített elismerése és az uniós képesítésekkel való összehasonlíthatóságuk növelése a menekültek és a migránsok gyorsabb és méltányosabb munkaerőpiaci befogadásának alapfeltétele.
Arra is rámutat, hogy sok magasan képzett migráns és menekült – különösen a nők – túlképzett az általa betöltött munkakörhöz, ami a készségeik leértékelődéséhez vezethet.
A cselekvési terv annak biztosítására ösztönzi a tagállamokat, hogy a külföldi képesítések elismerésére szolgáló eljárások gyorsak, méltányosak, átláthatók és megfizethetőek legyenek.
(8)
Ha egy tagállam úgy dönt, hogy szabályoz egy meghatározott szakmát (7), az átmeneti védelemben részesülő személyeknek el kell ismertetniük szakmai képesítésüket ahhoz, hogy az adott szakmában szabályozott munkavállalói jogviszonyba lépjenek vagy bármely önálló vállalkozói tevékenységet folytassanak.
Az adott tagállamtól függően ez magában foglalhatja például az egészségügyi, oktatási, jogi, szociális vagy kézműipari szakmák különböző csoportjait.
A harmadik országbeli állampolgárok szakmai képesítéseinek elismerésére nemzeti szinten kerül sor, a fogadó tagállam jogát és eljárásait alkalmazva, kivéve, ha nemzetközi megállapodások alkalmazandók.
(9)
A nem szabályozott foglalkozások esetében a foglalkoztatásra vonatkozó követelmények jogilag nem szabályozottak, és lehetnek nagyon konkrétak vagy akár nagyon általánosak is.
E foglalkozások esetében nincs szabályozási akadálya annak, hogy olyan személyt alkalmazzanak, akinek a képesítéseit nem ismerték el, és nincs egységes eljárás a képesítéseknek a nem szabályozott foglalkozások (8) gyakorlása céljából történő elismerésére.
(10)
Egyes tagállamok és régiók számos foglalkozás tekintetében hiányt tapasztalnak az ipari ökoszisztémákban (9), többek között több szabályozott szakmában is.
A szakmai képesítések elismerése segíthet e hiányok némelyikének enyhítésében és a kiegyensúlyozottabb munkaerőpiac megteremtésében.
(11)
A szakmai képesítések elismerését olyan kerettel kell kiegészíteni, amely lehetővé teszi a szakmák tényleges gyakorlását, mellőzi a bürokratikus akadályokat, és tanácsadást biztosít azoknak, akiknek erre szükségük van.
(12)
A háború elől menekülők számára nem jelent prioritást a képesítésük elismerése.
Mindazonáltal fontos a tájékoztatók elhelyezése és az alapvető információk biztosítása annak érdekében, hogy az érintettek szükség esetén tudjanak hova fordulni.
A tagállami tájékoztatás mellett a Bizottság is szolgál releváns információkkal, ennek érdekében létrehozta az „Uniós szolidaritás Ukrajnával” honlapot (10) is.
(5) OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en (6) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Cselekvési terv az integrációról és a befogadásról a 2021–2027-es időszakra, COM(2020) 758 final.
(7) A 2005/36/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében „szabályozott szakma”: olyan szakmai tevékenység vagy szakmai tevékenységek csoportja, amely gyakorlásának a megkezdése, gyakorlása vagy gyakorlásának valamelyik módja, közvetlenül vagy közvetve, meghatározott szakmai képesítéssel való rendelkezéshez kötött törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések alapján; a gyakorlás módjának minősül különösen a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezések által adott szakmai képesítéssel rendelkező személyek számára fenntartott szakmai cím használata.
(8) https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx (9) Hiányról számoltak be például vízvezeték-szerelők, szakápolók, hegesztők, építőmérnökök, háziorvosok, kőművesek, villanyszerelők, könyvelők és tetőfedők esetében.
Lásd: Európai Munkaügyi Hatóság (2021), Jelentés a munkaerőhiányról és -túlkínálatról, 2021. november, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.pdf (10) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_hu