L 107 I/2
ET
Euroopa Liidu Teataja
6.4.2022
(6)
Õigus pääseda tööturule on ajutise kaitse põhiaspekte.
Kogemused näitavad, et kolmandate riikide kodanikud ja eelkõige pagulased peavad sageli tegema tööd, mis jääb allapoole nende kvalifikatsioonitaset (5).
Lihtsa ja kiire tunnustamismehhanismi loomine aitab palju kaasa sellele, et ajutist kaitset saavad inimesed võiksid töötada töökohtadel, mille jaoks nad on kvalifitseeritud.
See hõlbustab nende integreerimist ja aitab paremini kasutada nende oskusi, tuues kasu nii üksikisikutele kui ka vastuvõtvale kogukonnale.
Samuti annab see inimestele võimaluse omandada ajutise kaitse perioodil asjakohaseid kogemusi ja oskusi, mis väärindab nende kvalifikatsiooni kodumaale tagasipöördumisel.
(7)
2021.–2027. aasta integratsiooni ja kaasamise tegevuskavas (6) tunnistab komisjon, et kolmandates riikides omandatud kvalifikatsioonide tunnustamise lihtsustamine ja nende võrreldavuse parandamine ELi kvalifikat­ sioonidega on pagulaste ja rändajate kiirema ja õiglasema tööturule kaasamise seisukohast väga oluline.
Samuti tunnistab komisjon, et paljud kõrgelt haritud rändajad ja pagulased, eelkõige naised, on oma tööks ülekvalifit­ seeritud, mis võib viia oskuste kadumiseni.
Tegevuskavas julgustatakse liikmesriike tagama, et välismaiste kvalifikat­ sioonide tunnustamise menetlused oleksid kiired, õiglased, läbipaistvad ja taskukohased.
(8)
Kui liikmesriik on otsustanud mõnda kutseala reguleerida, (7) tuleb ajutist kaitset saaval isikul sellel kutsealal töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks lasta oma kutsekvalifikatsiooni tunnustada.
Sõltuvalt liikmesriigist võib see hõlmata näiteks tervishoiu, õpetamise, õiguse, sotsiaalsfääri või käsitööga seotud kutsealasid.
Kolmandate riikide kodanike kutsekvalifikatsioonide tunnustamine toimub riiklikul tasandil, kohaldades vastuvõtva liikmesriigi õigust ja menetlusi, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse rahvusvahelisi lepinguid.
(9)
Reguleerimata kutsealade puhul ei reguleerita tööhõivenõudeid seadusega ja need võivad olla nii väga spetsiifilised kui ka väga üldised.
Nende kutsealade puhul puuduvad regulatiivsed takistused sellise isiku töölevõtmisel, kelle kvalifikatsiooni ei ole tunnustatud, ning reguleerimata kutsealadele tööle asumisel puudub ühtne kvalifikatsioonide tunnustamise menetlus (8).
(10)
Mõnes liikmesriigis ja piirkonnas esineb kogu tööstuse valdkonnas mitmetel ametikohtadel suur töötajate puudus, (9) sealhulgas mitmetel reguleeritud kutsealadel.
Kutsekvalifikatsioonide tunnustamine võib aidata mõnes valdkonnas puudust vähendada ja tööturgu tasakaalustada.
(11)
Kutsekvalifikatsioonide tunnustamist peaks täiendama raamistik, millega võimaldada inimestel kutsealal tegelikult tööle asuda, vältida bürokraatlikke takistusi ja anda huvilistele asjakohast nõu.
(12)
Sõja eest põgenevate inimeste jaoks ei ole kvalifikatsiooni tunnustamine kõige suurem probleem.
Siiski on oluline anda inimestele kätte viidad ja põhiteave, mida vajaduse korral kasutada.
Lisaks liikmesriikide pakutavale teabele on komisjon loonud veebisaidi „ELi solidaarsus Ukrainaga“ (10).
(5) OECD (2019), Ready to Help?: Improving Resilience of Integration Systems for Refugees and other Vulnerable Migrants, OECD Publishing, Paris, https://doi.org/10.1787/9789264311312-en (6) Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Integratsiooni ja kaasamise tegevuskava aastateks 2021–2027“ (COM(2020) 758 final).
(7) Direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti a kohaselt on reguleeritud kutseala – kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutsenimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel.
(8) https://www.enic-naric.net/non-regulated-professions.aspx (9) Teadete kohaselt on puudus mh torulukkseppadest, õendustöötajatest, keevitajatest, ehitusinseneridest, üldarstidest, müüriladujatest, elektrikutest, raamatupidajatest ja katusepanijatest.
Vt Euroopa Tööjõuamet (2021), Report on Labour Shortages and Surpluses, november 2021, https://www.ela.europa.eu/sites/default/files/2021-12/2021%20Labour%20shortages%20%20surpluses%20report.
pdf (10) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/stronger-europe-world/eu-solidarity-ukraine_et