L 97/62
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.3.24.
(366) A Bizottság pozitívumként jegyzi meg továbbá, hogy az új szerződés 5. cikke előírja a szolgáltató számára, hogy a
vezetői beszámolókat (útvonalankénti albontásban és független könyvvizsgáló által hitelesítve) minden évben küldje meg Szicíliának, hogy ez utóbbi ellenőrizhesse, nem történt-e túlkompenzáció.
Ez további olyan biztosíték, amely garantálja, hogy a szolgáltató ne részesüljön túlkompenzációban.
Az olasz hatóságok ezeket a 2012–2019es vezetői beszámolókat is benyújtották, a Bizottság így el tudta végezni a 7.
táblázatban szereplő számításokat (136).
(367) A fentiekre való tekintettel a Bizottság megállapítja, hogy a szolgáltató részére a közszolgáltatásért folyósított
kompenzáció – a bevételeket és a méltányos nyereséget is figyelembe véve – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség végrehajtása során felmerülő költségek fedezéséhez szükséges mértéket.
Konkrétabban, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CIPE-irányelvben előírt 6,5 %-os kockázati prémiumot a 2009. évi törvényben megállapított maximális kompenzációs összeggel együtt kell értékelni.
Ezt szem előtt tartva, a CdI és később az SNS által előzetesen elvárható befektetési jövedelem összhangban volt a közszolgáltatási kötelezettségek új szerződés szerinti teljesítésével összefüggésben nála felmerült kockázatokkal.
Az Altmark-ügyben hozott ítélet harmadik feltételének való megfeleléssel kapcsolatos bizottsági kételyek tehát eloszlottak.
(368) A kikötési elsőbbséggel és az abból eredő esetleges túlkompenzációval kapcsolatban Olaszország azt állította,
hogy a kikötési elsőbbségből származó esetleges pénzbeli előnyt nem lehetett számszerűsíteni (lásd a (227) preambulumbekezdést).
A Bizottság megjegyzi, hogy mindenesetre amennyiben ez az intézkedés csökkentené a közszolgáltató működési költségeit vagy növelné bevételeit, ezek a hatások egyértelműen tükröződnének a szol­ gáltató belső számláiban.
A Bizottság (365) preambulumbekezdésben szereplő elemzése megerősítette, hogy 2012 és 2019 között sem a CdI, sem az SNS nem részesült túlkompenzációban.
Ez magára az SNS-re is igaz azokban az években, amikor az új szerződés szerint szolgáltatott (2016–2019-es időszak).
A Bizottság tehát megállapítja, hogy a kikötési elsőbbség is megfelel a harmadik Altmark-kritériumnak.
8.1.3.4.
A n e g y e d i k A l t m a r k - k r i t é r i u m
(369) A negyedik Altmark-kritérium teljesítettnek tekinthető, ha az általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátásáért
járó kompenzáció kedvezményezettjét olyan közbeszerzési eljárás keretében választották ki, amely lehetővé teszi, hogy azt az ajánlattevőt válasszák ki, amely a közösségnek legkevesebb költséggel tudja nyújtani az általános gazdasági érdekű szolgáltatást, vagy ha a kompenzációt egy hatékony vállalkozás költségei alapján számították ki.
(370) Az ÁGÉSZ-közlemény 63. pontja szerint a hatóságok számára a negyedik Altmark-kritérium teljesítésének legegy­
szerűbb módja egy nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes közbeszerzési eljárás lefolytatása összhangban a 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (137) és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irány­ elvvel (138).
(371) Emellett az ÁGÉSZ-közlemény 65. pontja megjegyzi, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján a közbeszerzési
eljárás alkalmazása csak akkor zárja ki az állami támogatás meglétét, ha lehetővé teszi annak a szolgáltatónak a kiválasztását, amely a szolgáltatást a „közösség számára a legkisebb költség mellett” képes nyújtani.
(372) A Bizottság megjegyzi, hogy ebben az ügyben a közbeszerzési eljárásra a 2014/24/EU európai parlamenti és
tanácsi irányelv (139) (amely a tengeri szállítási szolgáltatások ellátásáért odaítélt közbeszerzési szerződésekre is vonatkozik) és a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (140) hatálybalépése előtt került sor.
Akko­ riban a 2004/17/EK irányelv és a 2004/18/EK irányelv volt hatályban.
Ugyanakkor a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó az olyan tengeri szállítási szolgáltatásokra, mint amilyeneket a Siremar is nyújtott (141).
(136) 2015, illetve 2016 első hónapjai kivételével (lásd a 120.
és a 121.
lábjegyzetet).
Bár a Bizottság sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Olaszország nem nyújtotta be ezeket az adatokat, megjegyzi, hogy ez csak azt az utolsó időszakot érinti, amikor a CdI üzemeltette a szolgáltatást, míg a Bizottság értékelése az SNS-re összpontosít, amint azt a (295) preambulumbekezdés kifejti.
(137) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004.
március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.).
(138) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004.
március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).
(139) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/24/EU irányelve (2014. február 26.) a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 65. o.).
(140) Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).
(141) A 2004/17/EK irányelv 5. cikke ugyanis egyértelművé teszi, hogy csak a vasúton, automatizált rendszerekkel, villamossal, troli­ busszal, autóbusszal vagy drótkötélpályán történő közlekedés tartozik a hatálya alá.