24.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 97/59
8.1.3.3 K o l m a s A l t m a r k - k r i t e e r i (358) Kolmannen Altmark-kriteerin mukaan saatu korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun vel­
voitteiden täyttämisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseksi kokonaan tai osittain, kun otetaan huomioon saatavat tulot ja kohtuullinen voitto.
(359) Altmark-tuomiossa ei kuitenkaan määritellä tarkasti kohtuullista voittoa.
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liitty­
viä palveluja koskevan tiedonannon mukaan kohtuullisella voitolla olisi katsottava tarkoitettavan sitä pääoman tuottoastetta, jota keskivertoyritys edellyttäisi harkitessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamista koko toimeksiannon keston ajan, ottaen huomioon riskin suuruus.
Riskin suuruus riippuu toimialasta, palvelun tyypistä ja korvausjärjestelmän ominaispiirteistä.
(360) Komissio esitti vuoden 2012 päätöksessä epäilyjä CdI:lle maksetun korvauksen oikeasuhteisuudesta.
Komissio
katsoi alustavasti, ettei 6,5 prosentin riskipreemio kuvastanut asianmukaista riskitasoa, koska ensi näkemältä vaikutti siltä, ettei CdI kantanut tällaisten palvelujen tuottamisesta tavallisesti aiheutuvia riskejä.
Tarkemmin sanottuna korvauksen laskennassa otettiin kustannustekijöinä huomioon kaikki palvelun tuottamisesta aiheutuneet kustannukset, ja myös muun muassa polttoainehintojen muutokset huomioitiin.
Tämän takia komissio katsoi tuolloin, että CdI:lle on mahdollisesti maksettu liiallisia korvauksia.
(361) Komissio toteaa, että tietyt sopimuksessa määrätyn korvausmenetelmän osatekijät näyttävät tosiaan pienentävän
CdI:lle ja myöhemmin SNS:lle aiheutuvaa kaupallista riskiä.
Esimerkiksi toimijoille sallittuja enimmäishintoja mukautetaan vuosittain inflaatiokehityksen ja polttoainekustannusten vaihtelun huomioon ottamiseksi.
Lisäksi uusi sopimus sisältää tietyt lausekkeet, joiden avulla pyritään säilyttämään kyseisen julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino (ks. johdanto-osan 130 kappale).
Esimerkiksi siinä tapauksessa, ettei julkisen palvelun korvaus riittäisi kattamaan uuden sopimuksen mukaisten palvelujen tuottamisesta aiheutuvia kustannuksia, ky­ seisten lausekkeiden nojalla voitaisiin tarkistaa i) palvelujen laajuutta, ii) palvelujen tuottamistapaa (eli alustyyppiä) tai iii) enimmäishintoja.
(362) Edellä mainittuihin lausekkeisiin sovelletaan kuitenkin useita rajoituksia.
Uuden sopimuksen 8 artiklassa esimer­
kiksi määrätään, että julkisen palvelun taloudellinen ja rahoituksellinen tasapaino tarkistetaan vain joka kolmas vuosi.
Jos tarkistuksen yhteydessä ilmenee, ettei korvaus riitä kattamaan julkisen palvelun kustannuksia, toimija ja Italian viranomaiset voivat sopia muutoksista vain seuraavien kolmen vuoden ajaksi.
Jos julkisen palvelun tuloissa tai kustannuksissa ilmenee odottamattomia rakenteellisia eroja, jotka ovat yli 3 prosenttia suurempia tai pienem­ piä kuin uudessa sopimuksessa vahvistetut arvot, osapuolet voivat sopimuksen 9 artiklan mukaan pyytää (tietyin ehdoin) taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon tarkistamista.
Kummankin edellä mainitun artiklan mukaan tällaisista muutoksista (jos niitä ehdotetaan) sovitaan neuvottelumenettelyssä ja toimijan on hoidettava julkista palvelua muuttumattomana siihen asti, että asiassa päästään sopimukseen.
Tämän vuoksi toimija on edelleen osittain alttiina sille riskille, ettei korvaus riitä kattamaan kyseisen palvelun suorittamisesta aiheutuvia kustannuk­ sia.
Vaikka uuden sopimuksen 8 ja 9 artiklaa voidaan käyttää taloudellisen ja rahoituksellisen tasapainon palaut­ tamiseksi, se tehdään vain tulevaisuutta silmällä pitäen, eikä korjausta ole mahdollista tehdä taannehtivasti.
(363) Kuten johdanto-osan 49–58 kappaleessa selitetään, CIPE:n toimintaohjeen mukaan pääoman tuotto lasketaan
keskimääräistä pääomakustannusta (WACC) koskevan kaavan avulla käyttämällä 6,5 prosentin riskipreemiota.
Erityisesti Siremarin osalta Italia otti tässä kaavassa aluksi huomioon beetakertoimen 0,56.
Beetakerroin kuvaa toimijan harjoittaman toiminnan riskiä, ja sen taso osoittaa, että Italia otti pääoman tuoton laskemisessa huomi­ oon sen, että toimijan harjoittaman toiminnan riski on huomattavasti alhaisempi kuin markkinariski.
Muodollisen tutkinnan aikana (ks. johdanto-osan 218 kappale) Italia kuitenkin selvensi, että koska vuoden 2009 laki rajoittaa korvauksen määrää, laskutapaa päätettiin yksinkertaistaa soveltamalla 6,5 prosentin tasoa kiinteämääräisenä pää­ oman tuottoasteena.
Italian viranomaiset osoittivat myös, että CIPE:n toimintaohjeessa vahvistetun kokonaisme­ netelmän soveltaminen olisi johtanut siihen, että pääoman tuotto olisi ollut yli 6,5 prosenttia (8,87 %).
Tästä syystä Italia katsoo, että yksinkertaistettu lähestymistapa on konservatiivinen eikä mahdollista CIPE:n toiminta­ ohjeessa vahvistettua tasoa korkeamman korvauksen maksamista toimijalle.
(364) Tätä taustaa vasten komissio on verrannut Tirreniaa ja CIN:ää koskevan vuoden 2020 päätöksen johdanto-osan
363 kappaleessa kyseisen tutkinnan kohteena olevaan yritykseen (CIN:ään) sovellettua sijoitetun pääoman tuottoa