L 97/62
ET
Euroopa Liidu Teataja
24.3.2022
(366) Lisaks märgib komisjon positiivse küljena seda, et uue lepingu artikli 5 kohaselt peab ettevõtja saatma oma
raamatupidamisdokumendid (milles peetakse arvestust liinide kaupa ja mille on kinnitanud sõltumatu audiitor) igal aastal Sitsiiliale, et viimane saaks kontrollida, kas ettevõtja on saanud ülemäärast hüvitist või mitte.
See annab täiendava kaitse, vältimaks ülemäärase hüvitise andmist ettevõtjale.
Itaalia ametiasutused esitasid need raamatu­ pidamisdokumendid ka ajavahemiku 2012–2019 kohta, mis võimaldas komisjonil teha tabelis 7 esitatud arvu­ tused (136).
(367) Eelpool esitatut arvesse võttes järeldab komisjon, et ettevõtjale makstud avaliku teenuse hüvitis ei ületa avalike
teenuste osutamise kohustuste täitmisel tekkivate kulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse saadud tulu ja mõistlikku kasumit.
Täpsemalt leiab komisjon, et CIPE direktiivis sätestatud 6,5 % suurust riskipreemiat tuleb hinnata koos 2009. aasta seaduses sätestatud hüvitise maksimumsummaga.
Seda silmas pidades oli kapitalitootlus, mida CdI ja hiljem SNS eelanalüüsi kohaselt võisid oodata, kooskõlas riskidega, mis neil tekkisid uue lepingu alusel avalike teenuste osutamisel.
Seetõttu on komisjoni kahtlused Altmarki kohtuotsuse kolmanda tingimuse täitmise suhtes hajutatud.
(368) Mis puudutab sildumise eesõigust ja sellest tuleneda võivat mis tahes ülemäärast hüvitamist, on Itaalia väitnud, et
sildumise eesõigusest tuleneda võiv mis tahes rahaline eelis ei ole kvantifitseeritav (vt eespool põhjendus 227).
Igal juhul märgib komisjon, et kui see meede vähendaks avaliku teenuse osutaja tegevuskulusid või suurendaks tema tulusid, kajastuks selline mõju täielikult ettevõtja raamatupidamises.
Komisjoni põhjenduses 365 esitatud analüüs kinnitas, et ajavahemikul 2012–2019 ei saanud CdI ja SNS kollektiivselt ülemäärast hüvitist.
See kehtib ka ainult SNSi kohta aastatel, millal ta täitis uut lepingut (periood 2016–2019).
Seetõttu järeldab komisjon, et ka sildumise eesõigus on Altmarki kolmanda kriteeriumiga kooskõlas.
8.1.3.4.
N e l j a s A l t m a r k i k r i t e e r i u m (369) Neljas Altmarki kriteerium on täidetud juhul, kui üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise eest makstava
hüvitise saaja on valitud pakkumismenetluse teel, mis võimaldab välja valida pakkuja, kes on võimeline osutama asjaomast üldist majandushuvi pakkuvat teenust üldsusele kõige väiksemate kuludega, või kui hüvitis on arvutatud hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja kulude põhjal.
(370) Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkti 63 kohaselt on lihtsaim viis, kuidas riigiasutused
saaksid täita neljandat Altmarki kriteeriumi, korraldada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/17/EÜ (137) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (138) avatud, läbipaistev ja mitte­ diskrimineeriv riigihankemenetlus.
(371) Lisaks märgitakse üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punktis 65, et Euroopa Kohtu prak­
tika kohaselt välistab riigihankemenetlus riigiabi olemasolu ainult siis, kui selle abil on võimalik valida välja pakkuja, kes on võimeline osutama teenust „kogukonnale vähima kuluga“.
(372) Komisjon märgib, et praegusel juhul toimus pakkumismenetlus enne Euroopa Parlamendi ja nõukogu
direktiivi 2014/24/EL (139) (mida kohaldatakse mereveoteenuste osutamiseks sõlmitud riigihankelepingute suhtes) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (140) jõustumist.
Sel ajal kohaldati direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ.
Direktiivi 2004/17/EÜ ei kohaldata siiski selliste mereveoteenuste suhtes, nagu osutab Siremar (141).
(136) Välja arvatud 2015. aasta ja 2016. aasta esimesed kuud (vt joonealused märkused 120 ja 121).
Kuigi komisjon peab kahetsus­ väärseks, et Itaalia ei ole neid andmeid esitanud, märgib ta, et see mõjutab ainult viimast perioodi, millal CdI teenust osutas, samas kui komisjoni hinnangus keskendutakse SNSile, nagu on selgitatud põhjenduses 295.
(137) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, trans­ pordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).
(138) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihanke­ lepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).
(139) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).
(140) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordija postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).
(141) Direktiivi 2004/17/EÜ artiklis 5 on tõepoolest sätestatud, et selle kohaldamisalasse kuuluvad ainult raudtee-, automaatsüsteemide, trammi-, trollibussi-, bussi- või kaabeltranspordi teenused.