L 90/130
SL
Uradni list Evropske unije
18.3.2022
(59)
Komisija CRE je s sklepom določila predvidene odobrene prihodke, najprej za dveletno regulativno obdobje.
Ta prva tarifa za skladiščenje je veljala v letih 2018 in 2019 (v nadaljnjem besedilu: ATS 1) (18).
Komisija CRE je nato uskladila regulativni okvir upravljavcev skladišč z regulativnim okvirom drugih tarif za infrastrukturo.
Druga tarifa za skladiščenje (v nadaljnjem besedilu: ATS 2) se uporablja od leta 2020 za obdobje štirih let (19).
(60)
Splošni pristop za določitev dovoljenih predvidenih prihodkov ostaja za različne tarife za skladiščenje nespremenjen.
Komisija CRE je dovoljene prihodke upravljavcev skladišč določila predhodno na podlagi napovedi, ki so jih predložili upravljavci, ki so nato prilagojene s popravkom naslednje leto in naknadnimi revizijami.
Komisija CRE stroške upravljavcev skladišč upošteva, če se štejejo za učinkovite.
(61)
Vendar je bil glede na posebej kratke roke za izvedbo reforme za leti 2018 in 2019 uporabljen poenostavljen okvir.
Komisija CRE je za to prvo obdobje uporabila okvir tarif, v katerem so bile razlike med predvidenim in dejanskim za vse stroške in prihodke popravljene za nazaj.
Ta mehanizem zagotavlja višino tarif, ki je nazadnje strogo enaka dejanskim stroškom in prihodkom upravljavca.
Za obdobje 2020–2023 želi komisija CRE načela regulacije pobud razširiti na infrastrukturo za skladiščenje, na podlagi svojih analiz pa je uporabila izpopolnjen potek stroškov upravljavcev v okoliščinah, zaznamovanih s trendom manjše porabe zemeljskega plina.
(62)
Glede na metodo, ki jo je določila komisija CRE, so dovoljeni predvideni prihodki enaki vsoti predvidenih neto stroškov upravljanja (v nadaljnjem besedilu: NSU), predvidenih normativnih stroškov kapitala (v nadaljnjem besedilu: NSK) in dobroimetja računa za poravnavo stroškov in proizvodov iz prejšnjega leta (v nadaljnjem besedilu: RPSP).
Dovoljeni prihodki = NSU + NSK + RPSP
(63)
Pri izračunu teh elementov se upoštevajo le dejavnosti, ki spadajo v obseg ureditve.
3.6.1 Neto stroški upravljanja (64)
Neto stroški upravljanja ustrezajo bruto stroškom upravljanja (stroški energije, zunanja poraba, odhodki za zaposlene in davki) „učinkovitega operaterja“ po tem, ko se odštejejo poslovni prihodki upravljavca (med drugim kapitalizirana proizvodnja, zunajtarifni prihodki, dobički ali izgube od nakupa ali prodaje uskladiščenega zemeljskega plina).
(65)
Glede na kratke roke za izvedbo reforme komisija CRE za obdobje 2018–2019 ni mogla ugotoviti, ali stroški upravljavcev ustrezajo stroškom „učinkovitega operaterja“.
Zato stroški, ki se upoštevajo v tem obdobju, nazadnje ustrezajo dejanskim stroškom upravljavcev skladišč, ki jih je potrdila komisija CRE.
Za tarifo ATS 2 je komisija CRE uvedla regulativni mehanizem za pobude neto stroškov upravljanja z izjemo nekaterih vnaprej določenih postavk.
Tako bo – razen nekaterih izjem – vsak odmik od poteka stroškov upravljanja, določenega za obdobje ATS 2, v škodo ali korist upravljavca.
3.6.2 Normativni stroški kapitala (66)
NSK zajemajo amortizacijo in donos osnovnega kapitala.
Tako NSK ustrezajo vsoti amortizacije reguliranih osnovnih sredstev (v nadaljnjem besedilu: ROS), donosa osnovnega kapitala, izračunanega na podlagi tehtanega povprečnega stroška kapitala (v nadaljnjem besedilu: TPSK) za ROS, ki so že v uporabi, ter stroška dolga, povezanega s stalnimi sredstvi v izdelavi (v nadaljnjem besedilu: SSI).
NSK = amortizacija ROS + ROS × TPSK + SSI × strošek dolga
(67)
Komisija CRE je potrdila, da ta metoda ustreza zakonodajni praksi v zvezi z reguliranimi objekti na trgih z zemeljskim plinom in električno energijo v Franciji in zahodni Evropi (20).
(18) Sklep komisije CRE št.
2018-068 z dne 22. marca 2018 o tarifi za uporabo infrastrukture za podzemno skladiščenje zemeljskega plina družb Storengy, TIGF in Géométhane od leta 2018.
(19) Sklep komisije CRE št.
2020-011 z dne 23. januarja 2020 o tarifi za uporabo infrastrukture za podzemno skladiščenje zemeljskega plina družb Storengy, Teréga in Géométhane.
(20) Komisija CRE je to primerjavo utemeljila na študiji „Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)“, ki so jo izvedli Economic Consulting Associates (ekonomski svetovalni partnerji) in Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER).