L 90/158
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
18.3.2022.
(287) Šī metodoloģija šķiet atbilstoša vēsturiskajiem datiem un pieejamības prognozēm veiktās analīzes laikā.
(288) Francijas iestāžu aplēses liecina, ka vajadzība pēc dabasgāzes uzglabāšanas no vienas puses pieaug līdz izsūknēšanas ātrumam 2 376 GWh dienā, lai uzpildītu 45 % no lietderīgā tilpuma, lai pārvarētu aukstuma maksimuma periodus laikposmā no 2019. līdz 2025. gadam.
(289) Tomēr, kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada novērotais starpību (spreads) samazinājums ir novedis pie uzglabāšanas jaudas abonēšanas līmeņa samazināšanās zem līmeņa, kas nepieciešams, lai nodrošinātu piegādes drošību, kā arī triju glabātuvju nonākšanai rezervē, pat ja piegādātājiem ir pienākums uzglabāt dabasgāzi.
(290) Līdz ar to šķiet, ka gāzes uzglabāšanas tirgus darbība parastos apstākļos neļauj nodrošināt uzglabāšanas infrastruktūras uzturēšanu, kas tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai nodrošinātu Francijas pieprasīto piegādes drošības līmeni.
Tādējādi atbalsta shēmas mērķis ir arī veicināt dabasgāzes uzglabāšanas darbības attīstību Francijā, kas netiktu nodrošināts ar tirgus darbību parastos apstākļos.
6.4.2.
Atbalsta shēmas negatīvā ietekme uz iekšējā tirgus ierobežošanu (291) Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija konstatēja, ka Francijas iestāžu ieviestā atbalsta shēma varētu ietekmēt šādus tirgus: i) dabasgāzes piegādātāji Francijā un citās dalībvalstīs, ii) no vienas puses – dabasgāzes uzglabāšanas operatori un SDG operatori un starpsavienojumu operatori un iii) dabasgāzes uzglabāšanas operatori Francijā un citās dalībvalstīs.
(292) Komisija novērtē faktorus, kas var palīdzēt ierobežot attiecīgā pasākuma negatīvo ietekmi, proti, minētā mehānisma nepieciešamību, piemērotību un samērīgumu, kā arī tā pārredzamību.
a) Par atbalsta shēmas nepieciešamību
Komisija uzskata, ka valsts iejaukšanās ir nepieciešama, ja konkrētā situācijā šāda iejaukšanās var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus darbība parastos apstākļos vien neradītu, piemēram, novēršot skaidri definētu tirgus nepilnību.
(293) Kā minēts 10. apsvērumā, kopš 2009. gada starpības (spreads) ir samazinājušās, un uzglabāšanas operatori vairs nespēja segt savas izmaksas.
Pastāvēja risks, ka dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskā darbība Francijā, visticamāk, ievērojami samazinātos.
A contrario, kopš reformas īstenošanas dabasgāzes uzglabāšanas apjoms Francijā ir palielinājies.
(294) Tāpēc Komisija secina, ka reforma bija nepieciešama, lai veicinātu dabasgāzes uzglabāšanas attīstību Francijā.
b) Atbalsta shēmas piemērotība (295) Atbalsts ir piemērots politikas instruments, lai veicinātu saimniecisko darbību, ja tādu pašu rezultātu nav iespējams sasniegt ar citiem konkurenci mazāk kropļojošiem politikas instrumentiem.
(296) Francija bija paredzējusi vairākus alternatīvus instrumentus, bet tie neatvieglotu dabasgāzes uzglabāšanas saimnieciskās darbības attīstību Francijā tādā pašā veidā un negarantētu tādu pašu piegādes drošības līmeni turpmāk minēto iemeslu dēļ.
(297) Pirmkārt, piegādātājam uzliktā iepriekšējā uzglabāšanas pienākuma režīma saglabāšana nebūtu nodrošinājusi piegādes drošību.
Tā kā starpības (spread) bija kļuvušas ievērojami mazākas par uzglabāšanas jaudas izmaksām, piegādātāju stimuli rezervēt jaudu ievērojami samazinājās, kā rezultātā trīs glabātavas tika atstātas rezervē.
Citu glabātavu atstāšana rezervē būtu bijusi problemātiska, jo uzglabāšanas nepieciešamības novērtējums parādīja, ka visas iekārtas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu piegādes drošību ilgstoša aukstuma perioda gadījumā.
Turklāt uzglabāšanas saistību sistēmas kopējās uzglabāšanas izmaksas bija augstākas ([5–8 EUR/MWh 2016. un 2017. gadā]) nekā saskaņā ar regulatīvo mehānismu (5,6 EUR/MWh pēc reformas).