18.3.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 90/123
(7)
No vienas puses, uzglabāšanu izmanto kā līdzekli, lai nodrošinātu līdzsvaru starp dabasgāzes daudzumu tīklā un patērētās dabasgāzes daudzumu, piemēram, piegādes pārtraukuma vai maksimālā pieprasījuma gadījumā, ko izraisa aukstuma periods ziemā.
No otras puses, uzglabāšana kopā ar gāzes cauruļvadiem un kompresoriem ļauj pārvades tīklā sniegt pārvades pakalpojumus, it īpaši pārslodzes gadījumā.
(8)
Uzglabāšanas operatori piedāvā uzglabāšanas jaudu dabasgāzes piegādātājiem mazumtirdzniecības un vairumtirdz­ niecības tirgos un pārvades sistēmu operatoriem.
Dabasgāzes piegādātāju vēlme maksāt par uzglabāšanas jaudu ir ļoti tuva dabasgāzes pārdošanas cenu atšķirībai vasarā un ziemā (“starpība (spread)”).
Dabasgāzes ražošanas līmenis visu gadu ir relatīvi stabils, bet dabasgāzes patēriņš ir ļoti atšķirīgs atkarībā no temperatūras.
(9)
Francijā darbojas 14 dabasgāzes krātuves, no kurām 11 tiek ekspluatētas (2), un darbojas trīs uzglabāšanas operatori: — Storengy, kas 100 % apmērā ir ENGIE meitasuzņēmums, pieder 12 krātuves, no kurām trīs atrodas rezervē un darbojas deviņas.
To veidotais lietderīgais apjoms ir 102,1 TWh (t. i., 74 % no teritorijas kopējās jaudas), — Teréga (agrāk TIGF), kas pieder Snam(40,5 %), GIC (31,5 %), EDF Investissement (18 %) un Prédica (10 %), izmanto ekspluatācijā esošu krātuvi, kuras lietderīgais apjoms ir 33,1 TWh (jeb 24 % no teritorijas kopējās jaudas), — Géométhane, kas pieder Storengy (50 %), CNP (49 %) un Géostock (1 %), ir ekspluatācijā esoša krātuve, kuras lietderīgais apjoms ir 3,3 TWh (2 % no kopējās teritorijas jaudas).
(10)
Sākot ar 2009. gadu, sezonālās dabasgāzes cenu pārmaiņas samazinājās.
Līdz 2011. gadam starpība bija pietiekami liela, lai mudinātu piegādātājus abonēt visu dabasgāzes uzglabāšanas jaudu.
Sākot no 2011. gada, starpība kļuva nepietiekama, lai segtu operatoru piedāvāto uzglabāšanas cenu (1,5–2 EUR/MWh starpība (spread) par cenu 6–7 EUR/MWh).
Tā rezultātā uzglabāšanas jauda netika abonēta pilnā apmērā kopš 2010.–2011. gada, 2014. un 2015. gadā ekspluatācijā ar samazinātu apjomu tika nodotas trīs krātuves (“atstātas rezervē”), savukārt 2017.– 2018. gadā ekspluatācijā esošās uzglabāšanas infrastruktūras abonēšanas līmenis sasniedza 63 %.
2.2.
Tiesiskais regulējums un reglamentējošie noteikumi
(11)
Lai nodrošinātu piegādes drošību, Francija 2014. gadā sākotnēji pieņēma dekrētu, lai stiprinātu dabasgāzes piegādātāju pienākumu veidot dabasgāzes krājumus (3).
Pēc tam Francija uzskatīja, ka šai sistēmai ir vairāki trūkumi, un daži dabasgāzes piegādātāji cēla prasību, lai apstrīdētu 2014. gada dekrēta likumību.
Ņemot vērā šos notikumus, Francija ir nolēmusi ieviest pielāgotu pasākumu, kas ir šā lēmuma priekšmets (“attiecīgais pasākums”).
(12)
Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/73/EK (4) 33. pantā ir paredzēta iespēja dalībvalstij īstenot uzglabāšanas infrastruktūras regulējumu.
Dabasgāzes uzglabāšana ir arī daļa no pasākumiem, ko dalībvalstis var ieviest, lai nodrošinātu no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1938 (5) izrietošo pienākumu izpildi saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem, jo īpaši pienākumu nodrošināt piegādes drošību valsts patērētājiem, vienlaikus nodrošinot dabasgāzes iekšējā tirgus pareizu un nepārtrauktu darbību.
(2) Tiek ekspluatētas 12 krātuves, jo Lussagnet un Izaute tiek uzskatītas par atsevišķām krātuvēm.
Šie objekti pieder Teréga, un tiem ir kopīgas tehniskas iekārtas.
Šā iemesla dēļ tos dažkārt uzskata par vienu infrastruktūru (piemēram, PPE 2019–1928) un dažkārt par divām atsevišķām infrastruktūrām (piemēram, PPE 2016–2023).
(3) 2014. gada 12. marta Dekrēts Nr.
2014-328, ar ko groza 2006. gada 21. augusta Dekrētu Nr.
2006-1034 par piekļuvi pazemes dabasgāzes krātuvēm.
(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.).
(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1938 (2017. gada 25. oktobris) par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 994/2010 (OV L 280, 28.10.2017., 1. lpp.