L 90/130
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.3.18.
(59)
A CRE első lépésben egy kétéves szabályozási időszakra, határozattal állapította meg az engedélyezett célbevételt.
Ez az első tárolási díj 2018-ban és 2019-ben volt érvényben (a továbbiakban: ATS 1) (18).
A CRE ezt követően összehangolta a tárolásirendszer-üzemeltetőkre vonatkozó szabályozási keretet a más infrastruktúra-használati díjakra vonatkozó kerettel.
A második tárolási díj (a továbbiakban: ATS 2) 2020-tól kezdődően 4 évig alkalmazandó (19).
(60)
Az engedélyezett célbevétel meghatározására vonatkozó általános megközelítés a különböző tárolási díjak esetében nem változott.
A tárolásirendszer-üzemeltetők engedélyezett bevételeit a CRE előzetesen állapította meg az üzemeltetők által megküldött előrejelzések alapján, amelyeket azután a következő évben elszámolással és utólagos ellenőrzésekkel igazítottak ki.
A tárolásirendszer-üzemeltetők költségeit a CRE akkor veszi figyelembe, ha azok hatékonynak tekinthetők.
(61)
Tekintettel azonban arra, hogy a reformot rendkívül rövid idő alatt hajtották végre, 2018-ban és 2019-ben egyszerűsített keretet alkalmaztak.
A CRE az első pénzügyi évre olyan díjszabási keretet fogadott el, amelyben valamennyi kiadás és bevétel esetében utólagosan számolják el a tervezett és a tényleges összegek közötti különbségeket.
Az e mechanizmus révén biztosított díj mértéke végeredményben pontosan megegyezik az üzemeltető tényleges kiadásaival és bevételeivel.
Az ösztönző szabályozás elveit a CRE a 2020–2023-as időszakban a tárolási infrastruktúrákra is ki kívánta terjeszteni, és az elemzései alapján az üzemeltetők költségei tekintetében visszafogott költségpályát fogadott el a földgázfogyasztás csökkenő tendenciájával jellemzett környezetben.
(62)
A CRE által meghatározott módszer szerint az engedélyezett célbevétel a tervezett nettó működési költségek (NOE, net operating expenses), a tervezett normatív tőkeköltségek (NCC, normative capital costs), valamint az előző évi költségek és bevételek szabályozói számlája (CRCP) elszámolt egyenlegének összegével egyenlő.
Engedélyezett bevétel = NOE + NCC + CRCP
(63)
Ezen összetevők kiszámítása során csak a szabályozás hatálya alá tartozó tevékenységeket veszik figyelembe.
3.6.1.
Nettó működési költségek
(64)
A nettó működési költségek a „hatékony üzemeltető” működési bevételeivel (többek között a tőkésített termeléssel, a nem díj jellegű bevételekkel, a tárolt földgáz adásvételéből származó nyereséggel vagy veszteséggel) csökkentett bruttó működési költségeinek (energiaköltségek, külső fogyasztás, személyzeti kiadások, adók és díjak) felelnek meg.
(65)
mivel a reformot rövid idő alatt hajtották végre, a CRE a 2018–2019-es időszakra vonatkozóan nem tudta megállapítani, hogy az üzemeltetők költségei megfelelnek-e egy „hatékony üzemeltető” költségeinek.
Következésképpen az erre az időszakra figyelembe vett költségek végső soron a tárolásirendszer-üzemeltetők által viselt, a CRE által jóváhagyott tényleges költségeknek felelnek meg.
Az ATS 2 díj esetében a CRE – egyes előre meghatározott tételek kivételével – ösztönző szabályozási mechanizmust vezetett be a nettó működési költségek tekintetében.
Így az ATS 2 díj alkalmazásának időszakára megállapított működésiköltség-pályától való bármilyen eltérés – néhány kivételtől eltekintve –az üzemeltetőt terheli vagy illeti meg. 3.6.2.
Normatív tőkeköltségek
(66)
A normatív tőkeköltségek (NCC, normative capital costs) az értékcsökkenést és a befektetett tőke tőkehozamát foglalják magukban.
Így az NCC a szabályozott eszközalap (RAB, regulated assets base) értékcsökkenésének, a már üzembe helyezett RAB esetében a befektetett tőkének a súlyozott átlagos tőkeköltség (WACC) alapján kiszámított tőkehozamának, illetve a folyamatban lévő beruházások (AUC, assets under construction) esetében az idegen tőke költségének összegével egyenlő.
NCC = RAB értékcsökkenése + RAB x WACC + AUC x idegen tőke költsége
(67)
A CRE megerősítette, hogy ez a módszer megfelel a franciaországi és nyugat-európai földgáz- és villamosenergia-piac szabályozott létesítményeire vonatkozó szabályozási gyakorlatnak (20).
(18) A CRE 2018.
március 22-i 2018-068. sz. határozata a Storengy, a TIGF és a Géométhane földalatti földgáztároló létesítményeinek 2018-tól alkalmazandó használati díjáról.
(19) A CRE 2020. január 23-i 2020-011. sz. határozata a Storengy, a Teréga és a Géométhane földalatti földgáztároló létesítményeire vonatkozó használati díj megállapításáról.
(20) A CRE ezt az összehasonlítást az Economic Consulting Associates (ECA) által az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) megbízásából készített „Methodologies and parameters used to determine the allowed or target revenue of gas transmission system operators (TSOs)” [A földgázszállítási rendszerüzemeltetők engedélyezett vagy célbevételének meghatározására használt módszerek és paraméterek] című tanulmányra alapozza.