18.3.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
L 90/159
(298) Teiseks ei oleks gaasivõrgu ja ühenduste tugevdamine usaldusväärne alternatiiv ka seetõttu, et need meetmed on võrreldes olemasoleva hoidlataristu kasutamisega kallid.
Igal juhul ei lahendaks seda liiki investeeringud võimalikku maagaasi nappust külmaperioodi ajal ega oleks keskpikas perspektiivis kättesaadavad.
(299) Samuti ilmneb Prantsusmaa esitatud teabest, et veeldatud maagaasi kasutamise suurendamine ei näi olevat usaldusväärne alternatiiv varustuskindluse tagamiseks.
Olemasolevad veeldamisterminalid töötavad maksimaalsele võimsusele lähedasel tasemel, et korvata märkimisväärseid investeerimiskulusid.
Lisaks on peaaegu kõigi veeldatud maagaasi lastide kohta nende projektide kapitalimahukuse tõttu sõlmitud pikaajalised lepingud ning seetõttu müüakse need maha juba enne tootmist.
Peale selle selgitab maagaasi hoiustamise väiksem kulu veeldatud maagaasi hoidlate vähest arengut kogu maailmas.
Seega on lühikeses perspektiivis saadaolev veeldatud maagaasi kogus väike.
(300) Kolmandaks selgitas Prantsusmaa, et rahuldavaks alternatiiviks ei saa pidada ka puhthalduslikku karistuste süsteemi, mida kohaldatakse tarnijate suhtes lõpptarbijatele maagaasi tarnimata jätmise eest.
Selline süsteem kujutab endast tõepoolest teostatavusprobleemi, kuna Euroopa gaasiturgude tasakaalustamine toimub iga päev.
Koormuse vähendamise meetmed, mida võrguettevõtja rakendab võrgu surve kriitilise vähenemise korral, viiksid sellele järgneva maagaasikaubanduseni, mis muudaks tarnija esialgse vaikimisi tuvastamise äärmiselt keeruliseks.
Samuti ei ole tarnekatkestusest mõjutatud kliendid tingimata kohustusi mittetäitva tarnija kliendid.
Sellega seoses väidab Prantsusmaa, et eelnevatele sanktsioonidele tuleks eelistada eelnevaid meetmeid.
(301) Neljandaks kehtib sama koormuse vähendamise või katkestamismeetmete kohta.
Prantsusmaa ametiasutuste sõnul on koormuse vähendamine viimane abinõu tarnekriisi korral ja mitte paindlikkusmehhanism, mille tõhusus sõltub sellest, kas tarbija järgib võrguoperaatori antud koormuse vähendamise korraldust, kuna automaatset koormuse vähendamist ei ole võimalik kaugteel ellu viia.
Olulise hoidlataristu reguleerimise mehhanismi eesmärk on vältida tarnekriise, mis nõuavad koormuse vähendamist.
Katkestamismeetmed, mis käsitlevad suure ohutaseme ja väikese esinemistõenäosusega riske, nagu külmaperioodid, olid reformi ajal veel lõplikult kindlaks määramata ning neid võeti arvesse maagaasi nõudluse hindamisel.
Teisest küljest ei oleks katkestamismeetmed sobivad, et tulla toime ülekoormuse riskidega, mida iseloomustab väiksem oht, aga suurem tõenäosus.
(302) Neid tegureid silmas pidades leiab komisjon, et reguleeriv mehhanism on sobiv vahend maagaasi hoiustamise arengu soodustamiseks ja varustuskindluse tagamiseks.
c) Abikava proportsionaalsus
(303) Abi peetakse proportsionaalseks, kui selle summa on piiratud minimaalse vajalikuga, et piirata selle mõju siseturule.
(304) Käesoleval juhul saavad hoidlakäitajad reguleeriva mehhanismi alusel tagatud tulu.
Selleks et hinnata reguleeriva mehhanismi proportsionaalsust, on vaja hinnata hoidlakäitajate lubatud tulu arvutamise meetodi proportsio­ naalsust, mida on kirjeldatud põhjendustes 59–81.
(305) Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses komisjon kahtlust seoses CRE sõltumatu majandusliku hinnanguga reguleeritud alusvara turuväärtusele reguleeriva mehhanismi rakendamise ajal.
See oleks võinud komisjoni arvates seada kahtluse alla abikava proportsionaalsuse.
(306) Kuigi see hindamine põhineb peamiselt varade bilansilisel brutoväärtusel ja amortisatsioonil, on Prantsusmaa ja abisaajad suutnud tõendada, et CRE viis 31. detsembri 2016. aasta seisuga läbi algse reguleeritud alusvara põhjaliku ümberhindamise.
CRE kontrollis, kas ettevõtjate taotletud amortisatsiooniperioodid vastasid nende varasemates raamatupidamisaruannetes märgitud perioodidele ja tööstusharu standardandmetele, mida võis täheldada teistes riikides.
Eelkõige seadis CRE kahtluse alla puhvergaasi amortisatsiooniperioodi.
Nagu on märgitud põhjenduses 73, lükkas CRE tagasi 250 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi taotluse ja kehtestas selle asemel puhvergaasi 75 aasta pikkuse amortisatsiooniperioodi.
CREd abistasid esialgse reguleeritud alusvara kindlaksmääramisel ka välised majanduskonsultandid.
Komisjon märgib, et nende analüüside põhjal valis CRE kolme käitaja jaoks esialgse reguleeritud alusvara summas 4,8 miljardit eurot, mis on 13 % vähem kui ettevõtjate taotletud reguleeritud alusvara (vt tabel 4 põhjenduses 77).