2022.3.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
L 88/53
(250) Az egyéb exportkorlátozások közé tartoznak az engedélyezési követelmények és a minősített exportőrök listája (amelyen a gyakorlatban csak az állami kereskedelmi vállalat, a Metal and Mineral Trading Corporation szerepel) bizonyos minőségű krómércek esetében, valamint a krómérc Bangladesbe és Pakisztánba (az egyedüli országok, amelyek vasúti összeköttetéssel rendelkeznek Indiával) vasúton történő szállítása során az indiai vasúttársaság alapfuvardíjaira kivetett „zsúfoltsági pótlék”.
(251) A politika leginkább szembetűnő hatása az volt, hogy a célzott exportkorlátozások 2008-as bevezetését, majd 2012-es szigorítását követően nagymértékben csökkent a krómérc exportvolumene.
A krómérc kivitelének alakulását az alábbi ábra szemlélteti: IND, krómkivitel (HS 261000)
(252) Az indiai kormány a célzott exportkorlátozásokkal tehát elérte azt a célját, hogy visszaszorítsa az exportot, és gondoskodjon arról, hogy a krómérc folyamatosan a belföldi feldolgozóipari ágazat rendelkezésére álljon.
(253) Ezeket az exportvolumeneket a krómérc belföldi felhasználásának fényében kell tekinteni.
Az indiai kormány válaszában csak korlátozott adatokat közölt a krómérckivitellel kapcsolatban (a 2018/2019-es pénzügyi évtől (50) a 2020/2021-es pénzügyi évig tartó időszak vonatkozásában), míg a belföldi termelésre és felhasználásra vonatkozó adatokat a 2016/2017-es pénzügyi évtől a 2019/2020-as pénzügyi évig tartó időszak vonatkozásában.
Mindkét adathalmazt bizalmas jelleggel közölték.
Mindazonáltal ennek alapján össze lehet hasonlítani az exportvolumeneket és a belföldi felhasználást a 2019/2020-as pénzügyi évre (amely a vizsgálati időszak 9 hónapját lefedi) és az azt megelőző 2018/2019-es pénzügyi évre vonatkozóan.
Az exportvolumen egyik pénzügyi évben sem érte el a belföldi felhasználás 1,5 %-át.
Megjegyzendő, hogy a behozatal részesedése a belföldi piacon szintén jelentéktelen volt.
(254) Az indiai piacot továbbá állandó és irracionális termelési kapacitásfelesleg jellemezte a belföldi fogyasztás és a kivitel behozatallal csökkentett összegéhez képest.
Erre a kapacitásfeleslegre az indiai kormány nem tudott magyarázattal szolgálni.
Ez a kapacitásfelesleg tehát csak azzal magyarázható, hogy a bányavállalatok, beleértve a krómérc ágazatban az OMC-t is, kormányzati feladatokat láttak el (így különösen biztosították a megfelelő krómércellátást, összhangban az indiai kormánynak a feldolgozóipar támogatására vonatkozó szakpolitikai célkitűzéseivel, hogy támogassák a downstream ágazatot és hozzáadott értéket teremtsenek az ellátási lánc számára).
(255) Másodszor, a Bizottság megállapította, hogy az indiai kormány ásványi anyagokkal kapcsolatos koncessziókról szóló 2016. évi szabályzata szerint a belső felhasználásra termelő bányák a bányászati engedélyük lejártakor elővásárlási joggal rendelkeznek.
Az 1957-es (2015-ben módosított) bányászatról és ásványi anyagokról és ezek fejlesztéséről szóló törvény 8a.
cikke szintén előírja a bányászati engedélyek meghosszabbítását a belső felhasználók számára, és ismételten kiemeli, hogy a belső felhasználók elővásárlási joggal rendelkeznek a bányászati engedélyekre vonatkozó árveréseken.
A (244) preambulumbekezdésben foglaltakkal összhangban ez lehetővé teszi, hogy a bányászati engedélyek túlnyomórészt a downstream ferrokrómgyártók kezében maradjanak.
Valójában – a (236) (50) Az „x/x+1-edik pénzügyi év” az x-edik év április 1-jétől az x+1-edik év március 31-éig tartó időszakot jelenti.