L 69/6
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 3 4
(33)
kalbant apie priskyrimo kitai klasei įsigaliojimą naudotojo mokesčių sistemose, tinkamo modelio pasirinkimas priklauso nuo konkrečių sumetimų, susijusių su administracinėmis to priskyrimo kitai klasei pasekmėmis ir jo poveikiu pajamoms.
Todėl sprendimą, kaip naudotojo mokesčių sistemose įgyvendinti priskyrimą kitai klasei, turėtų priimti valstybės narės (arba, bendrų sistemų atveju, atitinkamų valstybių narių grupė);
(34)
siekiant užtikrinti nuoseklų rinkliavų diferencijavimo pagal išmetamo CO2 kiekį taikymą, būtina iš dalies pakeisti Tarybos direktyvą 1999/37/EB (8), kad sunkiųjų transporto priemonių registracijos liudijime būtų reikalaujama nurodyti (tais atvejais, kai jis pateikiamas jų atitikties liudijime) jų savitasis išmetamo CO2 kiekis.
Jei Reglamentas (ES) 2019/1242 būtų iš dalies pakeistas taip, kad turėtų įtakos CO2 kiekio, išmetamo naudojant mažo anglies dioksido kiekio degalus, apskaitai, gali būti tikslinga, kad Komisija įvertintų poreikį šią direktyvą labiau suderinti su tokiais pakeitimais.
Svarbu užtikrinti, kad transporto priemonėse sumontuotoje įrangoje, kuri naudojama rinkliavos paslaugos kontekste, būtų duomenys, susiję su sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekiu ir CO2 taršos klase, ir kad tokie duomenys būtų prieinami valstybėms narėms keičiantis informacija, kaip nustatyta Direktyvoje (ES) 2019/520;
(35)
lengvosios transporto priemonės lemia du trečdalius neigiamo kelių transporto poveikio aplinkai ir sveikatai.
Todėl svarbu skatinti naudoti švariausias ir efektyviausiai degalus naudojančias transporto priemones diferencijuojant kelių mokesčius, remiantis pagal Komisijos reglamentą (ES) 2017/1151 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/631 (10) nustatytais šių transporto priemonių savituoju išmetamo CO2 kiekiu ir jų išmetamų teršalų kiekiais.
Siekiant skatinti naudoti švariausias ir efektyviausias transporto priemones, valstybės narės turėtų turėti galimybę tokioms transporto priemonėms taikyti reikšmingai sumažintas kelių rinkliavas ir naudotojo mokesčius.
Valstybės narės turėtų turėti galimybę atsižvelgti į transporto priemonės aplinkosauginio efektyvumo padidėjimą, susijusį su jos pertvarkymu į alternatyviuosius degalus naudojančią transporto priemonę.
Tai darant valstybėms narėms turėtų būti leidžiama neįtraukti degalų, pagamintų iš didelę netiesioginę žemės naudojimo keitimo riziką keliančių žaliavų, kurių gamybos teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus.
Nuolatinė abonentinė sistema arba bet kokia kita rinkliavos sistemos operatoriaus patvirtinta sistema turėtų suteikti naudotojams galimybę naudotis diferencijuotais tarifais ar naudotojo mokesčiais, kuriais būtų atlyginama už geresnį transporto priemonės aplinkosauginį veiksmingumą ją pertvarkius;
(36)
kad nebūtų atgrasoma plėtoti ir naudoti netaršias lengvąsias transporto priemones dėl jų papildomo svorio, susidarančio dėl netaršių technologijų, valstybės narės turėtų turėti galimybę tokioms transporto priemonėms taikyti sumažintus tarifus arba išimtis;
(37)
kelių spūsčių, prie kurių skirtingomis proporcijomis prisideda visos motorinės transporto priemonės, kaštai sudaro maždaug 1 % BVP.
Didelė tų kaštų dalis gali būti priskirta tarpmiestinėms spūstims.
Todėl turėtų būti leista taikyti specialų spūsčių mokestį su sąlyga, kad jis būtų taikomas ir sunkiųjų, ir lengvųjų transporto priemonių kategorijų atžvilgiu.
Valstybės narės gali netaikyti tokio spūsčių mokesčio kolektyvinio transporto priemonėms, t. y. mikroautobusams ir vietos autobusams bei tolimojo susisiekimo autobusams, atsižvelgdamos į galimą jų indėlį mažinant spūstis.
Kad mokestis būtų veiksmingas ir proporcingas, jį reikia apskaičiuoti remiantis ribiniais spūsčių kaštais ir diferencijuoti pagal vietą, laiką ir transporto priemonės kategoriją;
(38)
kelių mokesčiai gali padėti sutelkti išteklius, kurie padeda finansuoti aukštos kokybės transporto infrastruktūros priežiūrą ir plėtrą.
Todėl tikslinga reikalauti, kad valstybės narės tinkamai praneštų apie tokių pajamų panaudojimą.
Tai visų pirma turėtų padėti nustatyti galimas finansavimo spragas ir didinti visuomenės palankumą kelių apmokestinimui.
Siekiant skaidrumo, būtų tikslinga, kad valstybės narės kelių naudotojams atskleistų tam tikrą informaciją apie jų teritorijoje renkamas rinkliavas ir naudotojo mokesčius, pavyzdžiui, informaciją apie pajamų, gautų taikant Direktyvą 1999/62/EB, panaudojimą, infrastruktūros mokesčių diferencijavimą, išorinių kaštų mokesčius ir bendras iš spūsčių mokesčių gautas pajamas pagal transporto priemonių kategorijas;
(8) 1999 m. balandžio 29 d.
Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (OL L 138, 1999 6 1, p. 57).
(9) 2017 m. birželio 1 d.
Komisijos reglamentas (ES) 2017/1151, kuriuo papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (euro 5 ir euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 bei Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1230/2012 ir kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 692/2008 (OL L 175, 2017 7 7, p. 1).
(10) 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos, ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).