L 69/2
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 3 4
(5)
remiantis Europos aplinkos agentūros parengta 2020 m. oro kokybės Europoje ataskaita, 2018 m. kelių transporto sektorius pirmavo pagal išmetamo NOx kiekį ir buvo antroje vietoje pagal taršą juodąja anglimi;
(6)
2016 m. liepos 20 d.
Komunikate dėl Europos mažataršio judumo strategijos Komisija paskelbė ketinanti pasiūlyti iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/62/EB (4), kad būtų galima apmokestinimą diferencijuoti pagal išmetamą CO2 kiekį, o kai kuriuos jos principus taikyti ir vietos autobusams bei tolimojo susisiekimo autobusams, taip pat lengviesiems automobiliams bei lengvosioms komercinėms transporto priemonėms;
(7)
atsižvelgiant į transporto priemonių parko atnaujinimo laiką ir į būtinybę, kad kelių transporto sektorius prisidėtų siekiant Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, nustatytų 2030 m. ir vėlesniam laikotarpiui, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/1242 (5) išmetamo CO2 kiekio mažinimo normos naujoms sunkiosioms transporto priemonėms 2025 m. ir 2030 m. nustatytos atitinkamai 15 % ir 30 % mažesnės už nustatytą išmetamo CO2 kiekio vidurkį;
(8)
siekiant sukurti kelių transporto vidaus rinką, kurioje būtų sudarytos vienodos sąlygos, būtina vienodai taikyti taisykles.
Vienas iš pagrindinių šios direktyvos tikslų – pašalinti naudotojų konkurencijos iškraipymus;
(9)
nepaisant to, kad kelių transporto sektorius yra svarbus, visos sunkiosios transporto priemonės daro didelį poveikį kelių infrastruktūrai ir prisideda prie oro taršos.
Nepaisant lengvųjų transporto priemonių ekonominės ir socialinės svarbos, jos yra daugumos neigiamų padarinių, kuriuos kelių transporto tarša ir spūstys sukelia aplinkai ir visuomenei, šaltinis.
Vienodų sąlygų ir sąžiningos konkurencijos sumetimais turėtų būti užtikrinta, kad Direktyvoje 1999/62/EB nustatyta rinkliavų ir naudotojo mokesčių sistema būtų pradėta taikyti ir toms transporto priemonėms, kurioms iki šiol ji nebuvo taikoma.
Todėl tos direktyvos taikymo sritis turėtų būti išplėsta į ją įtraukiant ne tik krovinius gabenančias sunkiąsias transporto priemones, bet ir kitas sunkiąsias transporto priemones, taip pat lengvąsias transporto priemones, įskaitant lengvuosius automobilius;
(10)
siekdamos neleisti, kad eismas nukryptų į nemokamus kelius – tai galėtų labai paveikti kelių eismo saugumą ir optimalų kelių naudojimą – valstybės narės turėtų galėti rinkti rinkliavas visose savo greitkelių tinklo atkarpose;
(11)
siekiant užtikrinti nuoseklų ir suderintą infrastruktūros apmokestinimo sistemos taikymą visoje Sąjungoje ir vienodas sąlygas krovinių vežimo rinkoje, svarbu, kad taikant skirtingą rinkliavų tvarką kaštai būtų apskaičiuojami panašiai.
Atsižvelgiant į tai, kad esamose koncesijos sutartyse gali būti nustatyta kitokia nei šioje direktyvoje nustatytoji tvarka, valstybėms narėms, siekiant užtikrinti esamų koncesijų sutarčių finansinį gyvybingumą, turėtų būti leidžiama toms sutartims netaikyti tam tikrų šioje direktyvoje nustatytų pareigų, kol tos sutartys bus iš esmės pakeistos.
Valstybės narės taip pat gali nuspręsti siekti, kad esamos koncesijos sutartys būtų suderintos su Sąjungos ar nacionalinės reguliavimo sistemos pakeitimais, arba įvertinti galimybes taikyti išorinių kaštų mokestį už CO2 bei oro taršą ir (arba) nuolaidas, susijusias su tais išmetamaisiais teršalais, kai koncesijos rinkliavos nediferencijuojamos pagal šią direktyvą;
(12)
pagal laiką skaičiuojami naudotojo mokesčiai dėl savo pobūdžio netiksliai atspindi realius naudojimosi keliais kaštus ir dėl panašių priežasčių nėra veiksmingi skatinant diegti švaresnes ir veiksmingesnes operacijas ar mažinant spūstis.
Vis dėlto, siekiant užtikrinti, kad naudotojai palankiai vertintų būsimas kelių apmokestinimo sistemas, valstybėms narėms turėtų būti leista įvesti adekvačias mokesčių rinkimo sistemas kaip platesnio judumo paslaugų priemonių rinkinio dalį.
Tokios sistemos turėtų užtikrinti sąžiningą infrastruktūros kaštų paskirstymą ir atitikti principą „teršėjas moka“.
Bet kuri tokią sistemą įdiegianti valstybė narė turėtų užtikrinti, kad ta sistema atitiktų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2019/520 (6) nuostatas.
Atsižvelgiant į reikšmingą sunkiųjų transporto priemonių poveikį kelių infrastruktūrai ir oro taršai, tikslių apmokestinimo sistemų taikymas jų atžvilgiu turėtų būti prioritetinis.
Visų pirma, siekiant skatinti, kad jomis vykdomos transporto operacijos būtų švaresnės ir efektyvesnės, pagal laiką skaičiuojamus naudotojo mokesčius iš esmės reikėtų laipsniškai panaikinti pagrindiniame transeuropiniame transporto tinkle, nes tą tinklą sudaro strategiškai svarbiausi transeuropinio transporto tinklo mazgai ir jungtys.
(4) 1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42).
(5) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).
(6) 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/520 dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (OL L 91, 2019 3 29, p. 45).