4.3.2022.
HR
Službeni list Europske unije
L 69/3
S obzirom na povijesne okolnosti te uzimajući u obzir izazove i znatna administrativna opterećenja povezana s uvođenjem cestarina, državama članicama trebalo bi omogućiti dovoljno dugo prijelazno razdoblje tijekom kojeg bi trebale moći uvesti ili zadržati korisničke naknade na vremenskoj osnovi.
Nakon tog prijelaznog razdoblja države članice trebale bi samo u valjano opravdanim slučajevima moći primjenjivati korisničke naknade koje su u potpunosti na vremenskoj osnovi, za teška vozila na dionicama svoje osnovne transeuropske prometne mreže.
Takvi valjano opravdani slučajevi trebali bi biti ograničeni na slučajeve u kojima bi primjena cestarine na teška vozila uključivala nerazmjerne administrativne, ulagačke i operativne troškove u usporedbi s očekivanim prihodima ili proizvedenim koristima, primjerice zbog ograničene duljine dotičnih cestovnih dionica ili relativno niske gustoće naseljenosti odnosno relativno niskog prometa, ili u kojima bi primjena cestarine dovela do preusmjeravanja prometa uz negativne učinke na sigurnost na cestama ili javno zdravlje.
Ta mogućnost za države članice u valjano opravdanim slučajevima potrebna je zbog ključnih razloga od javnog interesa, poput uzimanja u obzir teške situacije i izoliranosti područja s niskom gustoćom naseljenosti, sigurnosti na cestama ili javnog zdravlja.
Osim toga, primjena korisničkih naknada na vremenskoj osnovi u tim valjano opravdanim slučajevima trebala bi biti u skladu s postupovnim zahtjevima: obvezom procjene potrebe za takvim sustavom i obvezom obavješćivanja Komisije o njegovoj primjeni.
Takva obavijest trebala bi uključivati obrazloženje u kojem se detaljno navode posebne okolnosti u vezi s dionicama osnovne transeuropske prometne mreže na kojima se primjenjuju korisničke naknade na vremenskoj osnovi.
(13)
Države članice koje u trenutku stupanja na snagu ove Direktive primjenjuju cestarine na svojoj osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži ili na njezinu dijelu trebale bi moći uspostaviti kombinirani sustav naplate za sva teška vozila ili za neke vrste teških vozila.
Međutim, ta bi mogućnost trebala biti dostupna samo kao nastavak i dopuna sustavu naplate cestarine na osnovnoj transeuropskoj prometnoj mreži gdje se nalaze strateški najvažnija čvorišta i veze transeuropske prometne mreže ili na njezinu dijelu.
Tim bi se sustavom državama članicama omogućilo da povećaju i prošire provedbu načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” izvan mreže za koju se naplaćuje cestarina, i to primjenom korisničkih naknada na onim dionicama osnovne transeuropske prometne mreže koji nisu obuhvaćeni cestarinama ili na neke vrste teških vozila, kao što su ona koja pripadaju određenoj tonaži, a ne podliježu cestarinama.
Kombinirani sustav naplate tako bi pomogao državama članicama da ostvare daljnji napredak i osiguraju zeleniji cestovni prijevoz, posebno ako ne postoji sustav naplate i ako cestarine nisu gospodarski održiva ili društveno prihvatljiva opcija.
Osim toga, kako bi se u potpunosti poštovala načela održive mobilnosti, maksimalni iznos tih korisničkih naknada trebao bi varirati prema emisijskom razredu Euro i emisijskom razredu CO2 vozila.
Na temelju svih tih razmatranja neosporno je da bi primjena takvog sustava kojim se kombiniraju pristup na vremenskoj osnovi i pristup na temelju udaljenosti donijela brojne koristi, stoga bi njegova primjena trebala biti moguća i nakon isteka prijelaznog razdoblja za sustave koji su u potpunosti na vremenskoj osnovi.
Najkasnije pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive države članice trebale bi pri uvođenju cestovnih naknada za teška teretna vozila uvesti cestarine ili korisničke naknade za sva teška teretna vozila.
(14)
Pri jačanju načelâ „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” trebalo bi uzeti u obzir određene značajke država članica ili njihovih sustava naplate cestarina i korisničkih naknada.
Na primjer, u pogledu posebno rijetko naseljenih područja ili posebno velike mreže cesta za koje se naplaćuje cestarina ili korisnička naknada, trebala bi biti dostupna mogućnost izuzeća cestovnih dionica.
(15)
Neke države članice imaju široke mreže za naplatu cestarine koje obuhvaćaju mnogo više autocesta i cesta, a ne samo one koje su dio transeuropske prometne mreže.
Primjena cestarina ili korisničkih naknada na sva teška teretna vozila stoga bi dovela do znatno većih opterećenja, posebno za mala i srednja obrtnička poduzeća (mnoga od kojih su uključena u građevinske radove i koja obično ne pružaju usluge prijevoza).
Ta bi opterećenja pak dovela do viših cijena, primjerice u području građevinarstva.
Povećanje cijena moglo bi značiti da osobito buduća ulaganja, poput energetske obnove kuća i stanova, kao i modernizacije tehnologije kuće, budu odgođena ili čak otkazana.
Osim toga, obrtnici ponekad kako bi pružili svoje usluge putuju velike udaljenosti vozilima, a ta se putovanja ne mogu lako obaviti korištenjem drugih načina prijevoza.
Uz to, trgovačka društva iz ruralnih područja, koja su zbog tamošnje smanjene gustoće naseljenosti i potražnje ovisna o svojoj mogućnosti pružanja usluga i građevinskih djelatnosti u velegradskim područjima, nalaze se u nepovoljnom položaju u pogledu konkurentnosti u odnosu na trgovačka društva koja posluju u velikim gradovima ili na rubovima velegradskih područja.
Stoga bi državama članicama trebalo dati mogućnost da pruže određena izuzeća od naplate, poput izuzeća za vozila kojima se koristi za prijevoz materijala, opreme ili strojeva koje vozač upotrebljava za vrijeme svojeg rada ili kojima se koristi za isporuku robe proizvedene u okviru obrta.
(16)
Osobama s invaliditetom može biti važno da se umjesto zahtjevnim lokalnim cestama mogu koristiti cestama koje podliježu naplati cestarina, kao što su autoceste, tuneli ili mostovi.
Kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da se koriste cestama za koje se naplaćuje cestarina bez dodatnog administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi dopustiti da vozila osoba s invaliditetom izuzmu od obveze plaćanja cestarine ili korisničke naknade.