2.3.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
L 64/55
6.3.1.4 Toimeksiannon kesto (311) Kuten todetaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 17 kohdassa todetaan, ”toimeksiannon kesto olisi perusteltava objektiivisilla kriteereillä, kuten tarpeella kuolettaa kiinteä käyttöomaisuus, joka ei ole siirrettävissä.
Toimeksiannon kesto ei periaatteessa saisi ylittää sitä ajanjaksoa, joka tarvitaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseksi”.
(312) Italia totesi, että sopimuksen jatkokauden kesto määritettiin sen ajanjakson perusteella, joka tarvittiin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tuottamiseksi välttämättömien merkittävimpien omaisuuserien kuolettamiseen.
Jatkettuna alkuperäisen sopimuksen kokonaiskesto ylittää juuri ja juuri 22 vuotta.
Alukset ovat merkittävin julkisen palvelun tarjoamiseen tarvittava omaisuuserä.
Lauttaliikenteessä käytettävien alusten poistoaika on yleensä pitkä, jopa yli 25 vuotta.
(313) Italia on toimittanut komissiolle tiedot Toremarin alusten poistoarvosta vuosina 2009–2011.
Komissio toteaa, että alkuperäistä sopimusta jatkettaessa viisi Toremarin kahdeksasta aluksesta oli jo kuoletettu kokonaan, kun taas kolmen muun aluksen, joita ei ollut vielä kuoletettu, keskimääräinen ikä oli 21,5 vuotta.
(314) Useimpien Toremarin käyttämien alusten poistoaika ehti päättyä alkuperäisen sopimuksen jatkokauden aikana, mutta komissio toteaa, että sopimuksen voimassaoloa oli tarpeen jatkaa kolmella vuodella julkisen palvelun jatkuvuuden varmistamiseksi yksityistämisprosessin loppuun saattamiseen asti.
Ottaen lisäksi huomioon niiden alusten keski-iän, joiden arvoa ei ollut vielä täysin kuoletettu, ja lauttaliikenteessä käytettyjen alusten keskimääräisen kuoletusajan komissio katsoo, että toimeksiantoasiakirjan kesto on perusteltu riittävästi ja että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden 17 kohtaa on noudatettu.
6.3.1.5 Direktiivin 2006/111/EY noudattaminen (315) Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 18 kohdan mukaan ”tuki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella ainoastaan silloin, kun yritys noudattaa soveltuvin osin jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta annettua direktiiviä 2006/111/EY” (85).
(316) Lisäksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 44 kohdassa edellytetään seuraavaa: ”Jos yritys harjoittaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamisen lisäksi muuta toimintaa, sisäisessä kirjanpidossa on eriteltävä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen ja muiden palvelujen tuottamisesta syntyneet menot ja tulot 31 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.”
(317) Italia on vahvistanut, että Toremarin toiminta on rajoittunut alkuperäisen sopimuksen perusteella tarjottuihin julkisiin palveluihin.
(318) Sen vuoksi komissio katsoo, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien puitteiden 18 kohta ei koske tarkasteltavana olevaa tapausta.
6.3.1.6 Korvauksen määrä (319) Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 21 kohdassa todetaan, että ”korvauksen määrä ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten kattamiseksi, kohtuullinen voitto mukaan luettuna”.
(320) Tarkasteltavana olevassa asiassa ei edellytetä vältettyjen nettokustannusten menetelmän soveltamista, koska korvaus on ennen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden voimaantuloa myönnettyä sääntöjenvastaista tukea ja kyseisten puitteiden 69 kohdassa määrätään nimenomaisesti, ettei valtiontuen arvioinnissa tällöin edellytetä tällaista menettelyä.
Sen sijaan julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvien nettokustannusten laskennassa voidaan käyttää vaihtoehtoisia menetelmiä, kuten kustannusten kohdentamiseen perustuvaa menetelmää.
Viimeksi mainitun menetelmän mukaisesti nettokustannukset lasketaan niiden kustannusten ja tulojen erotuksena, joita toimeksiannon saaneelle palveluntar­ joajalle aiheutuu julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä toimeksiantoasiakirjassa esitetyn määrittelyn ja arvioinnin mukaisesti.
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien vuoden 2011 puitteiden 28–38 kohdassa esitetään yksityiskohtaisemmin, miten tätä menetelmää olisi sovellettava.
(85) Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17).