24.2.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
L 45/1415 COMISIE PROIECTE-PILOT
CAPITOLUL PP 02 — INVESTIȚII STRATEGICE EUROPENE (continuare) PP 02 21
(continuare)
PP 02 21 05
(continuare) După un an de pandemie cauzată de COVID-19, cu toate consecințele sale socioeconomice pe lângă pierderile devastatoare de vieți omenești, au existat în mod evident și consecințe asupra altor aspecte ale pieței muncii, care s-a orientat mai mult spre munca de la distanță.
Dacă se mențin anumite aspecte ale muncii de la distanță, atât în sectorul public, cât și în cel privat, rezultatul ar putea fi ca un număr considerabil de persoane și de familii să își pună problema de a se stabili în zone rurale, pentru a profita de calitatea mai bună a aerului, de apropierea de natură și de un mediu mai calm și mai puțin zgomotos.
Dacă fac sau nu acest lucru ar putea depinde foarte mult de întrebarea dacă li se poate garanta o mobilitate care să nu depindă neapărat de utilizarea autoturismului personal, astfel încât să poată face naveta spre zona urbană în interes de serviciu și să acopere nevoile aferente vieții de zi cu zi în regiune.
Acest aspect, împreună cu necesitățile deja existente ale populației care trăiește în prezent în zone rurale pentru a-și putea desfășura în continuare activitățile economice actuale, reducându-și totodată amprenta de carbon, presupune găsirea de noi soluții sustenabile la nivel rural, recurgând la opțiuni de mobilitate inteligente și partajate, care să fie dezvoltate în continuare.
Acestea ar putea fi extrem de utile și în perspectiva cererii tot mai mari în domeniul ecoturismului rural, în cadrul căruia o componentă naturală este folosirea celui mai sustenabil mod de călătorie pentru a ajunge la destinație și pentru deplasările în interiorul regiunii.
Având în vedere toate cele de mai sus, este esențial ca, din punctul de vedere al politicii publice, să se conștientizeze scenariul actual și dubla oportunitate pe care o oferă, de a diminua și chiar inversa tendința actuală de exod rural, care a agravat dezechilibrele teritoriale dintre nodurile urbane și zonele îndepărtate, asigurând în același timp că transportul rural, care în prezent depinde în foarte mare măsură de combustibili fosili, contribuie și el la eforturile de reducere în timp util a emisiilor impuse prin Legea europeană a climei.
În acest sens, este important să se sublinieze că transporturile generează un sfert din totalul emisiilor și este, într-adevăr, principalul sector care nu a reușit să reducă emisiile în ultimele decenii, astfel că proiectul la nivelul fiecărei sale componente sunt esențiale, în special promovarea transferului modal.
Chiar dacă se menține necesitatea unor obiective structurale și a unor inițiative concrete conexe sugerate în propunerea inițială (creșterea disponibilității și a conectivității cu transportul public și liniile de navetă, precum și soluții de cooperare coordonate pentru creșterea frecvenței de trecere în regiunile de munte cu sate dispersate, printre altele) și în special a realizării de progrese în legătură cu oportunitățile oferite de digitalizare și tranziția digitală urmărită pentru călătoriile „de la ușă la ușă” și mobilitatea sustenabilă și inteligentă, de exemplu prin intermediul bicicletelor electrice partajate sau al co-voiajării inclusiv la nivel rural, acestea din urmă pot fi promovate și prin câteva soluții simple creative, cum ar fi răspândirea la scară largă a băncilor pentru pasageri de ocazie („Mitfahrerbänke” în germană).
Acestea sunt simple bănci proiectate și plasate strategic în sate pentru a facilita luarea de pasageri și găsirea unei ocazii pe traiectoriile deservite rar de transportul public, oferind soluții de mobilitate atât structurale, cât și punctuale (de exemplu în legătură cu ecoturismul) și promovând astfel cultura mobilității partajate și protejând prin aceasta mediul.
În concluzie, dincolo de ideile pentru posibile adăugiri concrete, este important să se asigure continuitatea proiectuluipilot, deoarece procesul de elaborare a politicilor privind mobilitatea sustenabilă în zonele rurale este încă într-o fază incipientă.
Prin urmare, proiectul-pilot se va concentra în continuare pe interconectarea nevoilor de mobilitate cu proiecte deja în curs, precum „sate inteligente”, SMARTA și altele, și se va axa mai ales pe potențialul de redresare al regiunilor rurale și îndepărtate în perioada de după COVID-19.
Astfel cum s-a menționat, ar trebui să se mențină scopul de a analiza modul cel mai adecvat pentru a organiza și dezvolta zonele rurale cu soluțiile lor de mobilitate astfel încât să se creeze legături fără sincope și cât mai sustenabile cu cele mai apropiate aglomerări urbane, dar și cu satele învecinate.
În acest sens, pornind de la povestea de succes a PMUD în contextul urban, ar putea să se aibă în vedere activități pentru elaborarea unui echivalent rural al planurilor de mobilitate rurală sustenabilă integratoare.