24.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
L 45/1471 KOMISIJA IZMĒĢINĀJUMA PROJEKTI
PP 07 — NODAĻA IEGULDĪJUMI CILVĒKOS, SOCIĀLAJĀ KOHĒZIJĀ UN VĒRTĪBĀS (turpinājums) PP 07 22
(turpinājums)
PP 07 22 02
(turpinājums) Piezīmes Jaunās tehnoloģijas strauji un nepārtraukti maina viedokļu veidošanas dinamiku un plašsaziņas līdzekļu vidi.
Kaut gan tās ļauj viegli izplatīt sabiedrību interesējošu informāciju plašākai auditorijai, veicinot plurālismu, to, kādā veidā informācija tiek radīta, meklēta un izplatīta tiešsaistē, tās var arī pastiprināt sabiedrības polarizāciju, kurā persona ir pakļauta ziņām, avotiem un idejām, kas atbilst viņas iepriekš paustajām vēlmēm.
Minētais apvienojumā ar platformām, kuru mērķis ir gūt peļņu un kuras apmainās ar datiem tikai komerciālu iemeslu dēļ, var būtiski mazināt iespēju saskarties ar pretējiem viedokļiem un diskutēt par tiem un tādējādi var apdraudēt ētisku žurnālistiku, mediju plurālismu un pašu Eiropas demokrātiju.
Tajā pašā laikā žurnālisti un citi mediju nozares dalībnieki Savienībā saskaras ar vardarbību, draudiem, iebiedēšanu vai publisku kaunināšanu galvenokārt to izmeklēšanas darbību dēļ, kuru mērķis ir aizsargāt sabiedrības intereses no varas ļaunprātīgas izmantošanas, korupcijas, cilvēktiesību pārkāpumiem vai noziedzīgām darbībām, un saskaņā ar Eiropas Padomes žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformas informāciju vairāk nekā pusē gadījumu nelikumībās pret mediju profesionāļiem vainojami valsts sektora pārstāvji.
Esam pieredzējuši, cik strauji dezinformācijas un propagandas vilnis pārņem internetu un citus medijus.
Ņemot vērā sociālās un politiskās sekas, ir svarīgāk nekā jebkad agrāk panākt, lai mūsu iedzīvotāji kritiski lietotu medijus un sociālos medijus.
Ir jāiegulda pietiekami finanšu resursi mediju un digitālo līdzekļu lietotprasmē un kopīgu Savienības stratēģiju izstrādē kopā ar žurnālistiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, starptautiskām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai iedzīvotājiem un tiešsaistes lietotājiem dotu iespēju atpazīt apšaubāmus informācijas avotus un apzināties tos, kā arī atklāt un atklāt apzināti nepatiesu saturu un propagandu.
Priekšlikuma par "Eiropas žurnālistikas un mediju informācijas lietotprasmes festivālu" mērķis ir stiprināt dialogu, sadarbību un partnerību ES, starp žurnālistiem, medijiem, tostarp sabiedriskajiem medijiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un medijpratības speciālistiem, pievēršoties mūsdienu būtiskākajiem jautājumiem.
Īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, tostarp žurnālistikas studentiem, iedzīvotājiem un sociālajiem medijiem saistībā ar to, kā cīnīties pret dezinformāciju pēcpatiesības laikmetā.
Katru gadu žurnālisti no visas Eiropas tiks aicināti tiešsaistē iesniegt iepriekšējus komentārus tam paredzētā platformā un iesniegt konkrētus priekšlikumus nozares tiesību aktu un darba apstākļu uzlabošanai gan Eiropas, gan valstu līmenī.
Šā pasākuma laikā mediju profesionāļi varēs izstrādāt jaunus priekšlikumus, uzraudzīt spēkā esošo noteikumu īstenošanu un noteikt sasniedzamos rezultātus tādās jomās kā žurnālistu aizsardzība un drošība, sociālais nodrošinājums, jauns uzņēmējdarbības modelis medijiem, digitalizācijas nozīme un ietekme uz mediju nozari, mediju loma dezinformācijas apkarošanā vai medijpratības palielināšana.
Pēc tam pasākumā tiksies mediju profesionāļi no dažādām vidēm, t. i., lielu mediju korporāciju pārstāvji, ārštata darbinieki, neatkarīgi pētnieciskie žurnālisti, vietējie mediji, kā arī preses apvienību un mediju brīvības NVO pārstāvji, uzaicinot valstu un Eiropas iestāžu pārstāvjus kā viesreferentus vai novērotājus.
Šis formāts ne tikai uzlabos žurnālistu informētību par pašreizējiem pasākumiem un paraugpraksi, bet arī ļaus valstu un Eiropas iestādēm, izmantojot ikgadēju strukturētu dialogu, izveidot saikni un labāk izprast nozares vajadzības.
Katru gadu pasākumā tiks sagatavots politikas ieteikumu saraksts, ņemot vērā visas Eiropas žurnālistu iesniegtos komentārus kopā ar konferences secinājumiem.
Pēc tam šiem ieteikumiem būtu jāveido pamats mediju brīvības politikas pasākumiem, iekļaujot tos Eiropas Komisijas, kā arī citu attiecīgu